1 NOUL COD DE PROCEDURĂ PENALĂ Acest material a fost redactat de următorii autori:  Art. 1-28 – Liviu Popescu, procuror Secţia de resurse umane şi documentare / Justina Condoiu, procuror Secţia judiciară  Art. 29-96 – Judecător Mihail Udroiu, consilier al procurorului şef al Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism  Art. 97-137 – Justina Condoiu, procuror Secţia judiciară  Art. 138-201 – Valeriu Dumitru Petrovici, procuror Secţia de resurse umane şi documentare / Daniela Matei, procuror Secţia de urmărire penală şi criminalistică  Art. 202-244 – Constantin Sima, procuror Secţia de resurse umane şi documentare / Mirela Arsenie, procuror Secţia judiciară  Art. 245-256 - Monica Dobrescu, procuror Secţia judiciară  Art. 257-284 – Liviu Popescu, procuror Secţia de resurse umane şi documentare  Art. 285-341 – Daniela Matei, procuror Secţia de urmărire penală şi criminalistică  Art. 342-370 – Iuliana Nedelcu, procuror Secţia judiciară  Art. 371-407 - Justina Condoiu, procuror Secţia judiciară  Art. 408-470 – Monica Dobrescu, procuror Secţia judiciară  Art. 471-4771 – Iuliana Nedelcu, procuror Secţia judiciară  Art. 478-488 – Daniela Matei, procuror Secţia de urmărire penală şi criminalistică  Art. 4881-4886 – Iuliana Nedelcu, procuror Secţia judiciară  Art. 489-503 – Liviu Popescu, procuror Secţia de resurse umane şi documentare  Art. 504-520 – Mirela Arsenie, procuror Secţia judiciară  Art. 521-526 – Monica Dobrescu, procuror Secţia judiciară  Art. 527-537 – Iuliana Nedelcu, procuror Secţia judiciară  Art. 538-542 – Antonia Constantin, procuror Secţia judiciară şi Constantin Sima, procuror Secţia de resurse umane şi documentare  Art. 543-5491 – Iuliana Nedelcu, procuror Secţia judiciară  Art. 550-601 – Mirela Arsenie, procuror Secţia judiciară2 Noul Cod de procedură Codul de procedură penală Observații penală vechi/Legi speciale Partea generală Art. 1 Fără corespondent Denumirea marginală a Titlului I al Părții generale a Noului cod, „Principiile și limitele aplicării Normele de procedură legii procesuale penale” este diferită față de denumirea marginală a Capitolului I al Titlului I al penală şi scopul acestora Părții generale din vechiul cod „Scopul și regulile de bază ale procesului penal” și nu doar ca și (1) Normele de procedură formă ci, mai ales, ca și conținut, în primul rând prin sintagma „limitele aplicării legii procesuale penală reglementează penale”. desfăşurarea procesului Art. 1 alin. (1) din N.C.proc.pen. consacră faptul că normele de procedură penală reglementează penal şi a altor proceduri nu doar desfăşurarea procesului penal, ci şi alte proceduri judiciare. De exemplu, procedurile judiciare în legătură cu o speciale reglementate în Titlul IV al Părții speciale. cauză penală. Art. 1 alin. (2) din N.C.proc.pen. consacră scopul normelor de procedură penală, respectiv (2) Normele de procedură exercitarea eficientă a atribuțiilor de către organele judiciare, arătând însă că aceasta nu poate penală urmăresc asigurarea fi atinsă decât cu garantarea drepturilor părţilor şi a celorlalţi participanţi în procesul penal exercitării eficiente a obiectivul prioritar fiind respectarea legii fundamentale, ale tratatelor constitutive ale Uniunii atribuţiilor organelor Europene, ale celorlalte reglementări ale Uniunii Europene în materie procesual penală, precum judiciare cu garantarea şi ale pactelor şi tratatelor privitoare la drepturile fundamentale ale omului, la care România drepturilor părţilor şi ale este parte. celorlalţi participanţi în Este pentru prima dată exprimată la nivel normativ de principiu exigența respectării drepturilor procesul penal astfel încât procesuale ale părților și ale celorlalți participanți. să fie respectate prevederile Constituţiei, ale tratatelor constitutive ale Uniunii Europene, ale celorlalte reglementări ale Uniunii Europene în materie procesual penală, precum şi ale pactelor şi tratatelor privitoare la drepturile fundamentale ale omului la3 care România este parte. Art. 2 Art. 2 Art. 2 din N.C.proc.pen reia principiul legalităţii procesului penal (art. 2 alin. (1) din vechiul Cod). Legalitatea procesului Legalitatea şi oficialitatea Redactarea art. 2 alin. (1) din vechiul C.proc.pen. a generat, în doctrină, interpretarea potrivit penal procesului penal căreia procesul penal începe în momentul începerii urmăririi penale, fiind format din două faze: Procesul penal se (1) Procesul penal se desfăşoară faza urmăririi penale şi faza judecăţii. Aşadar, faza actelor premergătoare (de la sesizare şi până desfăşoară potrivit atât în cursul urmăririi penale la începerea urmăririi penale) excede procesului penal cu consecinţe atât în privinţa sistemului dispoziţiilor prevăzute de cât şi în cursul judecăţii, potrivit probator cât şi în ceea ce priveşte drepturile părţilor. lege. dispoziţiilor prevăzute de lege. După cum se va vedea, noul Cod nu mai reglementează instituţia actelor premergătoare Actele necesare desfăşurării procesul penal debutând încă de la momentul sesizării, când se dispune începerea urmăririi procesului penal se îndeplinesc penale cu privire la faptă, binenînțeles atunci când sesizarea îndeplinește condițiile legale. din oficiu, afară de cazul când prin lege se dispune altfel. Art. 3 Art. 3 din N.C.proc.pen. consacră un principiu nou, anume acela al separaţiei funcţiilor judiciare, Separarea funcţiilor cu menţionarea respectivelor funcţiuni şi a magistraturilor speciale chemate să le exercite [alin. judiciare (4) -(7)]. (1) În procesul penal se Separarea acestor funcţii creează o incompatibilitate a cărei raţiune este de a preveni riscul exercită următoarele funcţii antepronunţării, aşadar este o garanţie de imparţialitate. judiciare: Sunt consacrate magistraturi speciale noi: judecătorul de drepturi şi libertăţi [alin. (5)] şi a) funcţia de urmărire judecătorul de cameră preliminară [(alin. 6)]. penală; Acest principiu proclamă şi garantează aşadar că în procesul penal se exercită patru funcţii b) funcţia de dispoziţie judiciare: de urmărire penală (prin organele de cercetare penală şi procuror), de dispoziţie asupra drepturilor şi asupra drepturilor şi libertăţilor fundamentale în cursul urmăririi penale (prin judecătorul de libertăţilor fundamentale Art. 2 drepturi şi libertăţi), de verificare a legalităţii trimiterii sau netrimiterii în judecată (prin ale persoanei în faza de Legalitatea şi oficialitatea procedura de cameră preliminară) şi de judecată (de către instanţele de judecată). urmărire penală; procesului penal c) funcţia de verificare a (2) Actele necesare desfăşurării legalităţii trimiterii ori procesului penal se îndeplinesc netrimiterii în judecată; din oficiu, afară de cazul când d) funcţia de judecată. prin lege se dispune altfel. (2) Funcţiile judiciare se exercită din oficiu, în afară de cazul când, prin lege, se dispune altfel. (3) În desfăşurarea aceluiaşi proces penal, exercitarea4 unei funcţii judiciare este incompatibilă cu exercitarea unei alte funcţii judiciare, cu excepţia celei prevăzute la alin. (1) lit. c), care este compatibilă cu funcţia de judecată. (4) În exercitarea funcţiei de urmărire penală, procurorul şi organele de cercetare penală strâng probele necesare pentru a se constata dacă există sau nu temeiuri de trimitere în judecată. (5) Asupra actelor şi măsurilor din cadrul urmăririi penale, care restrâng drepturile şi libertăţile fundamentale ale persoanei, dispune judecătorul desemnat cu atribuţii în acest sens, cu excepţia cazurilor prevăzute de lege. (6) Asupra legalităţii actului de trimitere în judecată şi probelor pe care se bazează acesta, precum şi asupra legalităţii soluţiilor de netrimitere în judecată se pronunţă judecătorul de cameră preliminară, în condiţiile legii. (7) Judecata se realizează de către instanţă, în complete legal constituite.5 Art. 4 Art. 52 Art. 4 alin. (1) din N.C.proc.pen. reia principiul prezumţiei de nevinovăţie, reglementat în art. 52 Prezumţia de nevinovăţie Prezumţia de nevinovăţie din C.proc.pen. anterior.. (1) Orice persoană este Orice persoană este considerată Art. 4 alin. (2) recunoaşte expres principiul In dubio pro reo. considerată nevinovată nevinovată până la stabilirea până la stabilirea vinovăţiei vinovăţiei sale printr-o hotărâre sale printr-o hotărâre penală definitivă. penală definitivă. (2) După administrarea întregului probatoriu, orice îndoială în formarea convingerii organelor judiciare se interpretează în favoarea suspectului sau inculpatului. Art. 5 Art. 3 Art. 5 alin. (1) din N.C.proc.pen. reia principiul aflării adevărului reglementat în art. 3 din Aflarea adevărului Aflarea adevărului C.proc.pen. anterior. (1) Organele judiciare au În desfăşurarea procesului penal Art. 5 alin. (2) din N.C.proc.pen. reia obligaţia stipulată în a art. 202 alin. (1) teza a II-a din C.p.p. obligaţia de a asigura, pe trebuie să se asigure aflarea anterior., sub sancţiune procesuală. În materia probaţiunii a fost introdus un set de reguli care bază de probe, aflarea adevărului cu privire la faptele şi consacră principiul loialităţii în obţinerea probelor. Aceste reguli, care prevăd sancţiunea adevărului cu privire la împrejurările cauzei, precum şi excluderii probelor obţinute nelegal sau neloial, sunt de natură a determina creşterea faptele şi împrejurările cu privire la persoana profesionalismului organelor judiciare în obţinerea probelor şi constituie garanţia respectării cauzei, precum şi cu privire făptuitorului. ferme a drepturilor părţilor la un proces echitabil. la persoana suspectului sau ART.202 inculpatului. Rolul activ al organului de (2) Organele de urmărire urmărire penală penală au obligaţia de a (1) Organul de urmărire strânge şi de a administra penală este obligat să strângă probe atât în favoarea, cât probele necesare pentru aflarea şi în defavoarea suspectului adevărului şi pentru lămurirea sau inculpatului. cauzei sub toate aspectele, în Respingerea sau vederea justei soluţionări a neconsemnarea cu rea- acesteia. Organul de urmărire credinţă a probelor propuse adună probele atât în favoarea, în favoarea suspectului sau cât şi în defavoarea învinuitului inculpatului se sancţionează sau inculpatului. conform dispoziţiilor prezentului cod.6 Art. 6 Fără corespondent Se ridică la rang de principiu dispoziţia din art. 10 lit. j) din C.proc.pen anterior. (autoritatea Ne bis in idem lucrului judecat), care împiedica, şi în vechea reglementare, multipla sancționare pentru aceeaşi Nicio persoană nu poate fi faptă. urmărită sau judecată pentru săvârşirea unei infracţiuni atunci când faţă de acea persoană s-a pronunţat anterior o hotărâre penală definitivă cu privire la aceeaşi faptă, chiar şi sub altă încadrare juridică. Art. 7 Fără corespondent Art. 7 alin. (1) din N.C.proc.pen. instituie principiul oficialităţii, obligaţia procurorului de a pune Obligativitatea punerii în în mişcare acţiunea penală fiind regula. mişcare şi a exercitării Prin excepţie, art. 7 alin. (2) din N.C.proc.pen. instituie principiul subsidiar, al oportunităţii acţiunii penale exercitării acţiunii penale, în raport de interesul public. Pentru a se evita desfăşurarea unor (1) Procurorul este obligat procese penale în cauze minore, în care nu există un interes public, a fost atenuată să pună în mişcare şi să obligativitatea exercitării acţiunii penale, prin introducerea principiului subsidiar al oportunităţii, exercite acţiunea penală din în baza căruia, în asemenea cauze, procurorul va putea renunţa la exercitarea acţiunii penale, în oficiu atunci când există cazurile şi condiţiile strict şi limitativ prevăzute de lege. probe din care rezultă Art. 7 alin. (3) din N.C.proc.pen. consacră principiul disponibilităţii regăsit şi în art. 279 săvârşirea unei infracţiuni şi C.proc.pen. anterior. nu există vreo cauză legală Uşor inconsecvent legiuitorul în alegerea terminologiei folosite în cuprinsul alin.2 al art.7. de împiedicare, alta decât renunţare la exercitarea acţiunii penale, faţă de cea uzitată în art.318 din N.C.proc.pen., cele prevăzute la alin. (2) şi renunţare la urmărire penală, ceea ce are directă influenţă asupra momentului procesual în care (3). cauza şi persoana cercetată trebuie să se afle: după punerea în mişcare a acţiunii penale, (2) În cazurile şi în condiţiile conform art.7 alin.2 ori după începerea urmăririi penale fie şi numai cu privire la faptă, astfel prevăzute expres de lege, cum din interpretarea art.318 rezultă. procurorul poate renunţa la ART. 279 exercitarea acţiunii penale Organele cărora li se adresează dacă, în raport cu plângerea elementele concrete ale (1) Punerea în mişcare a acţiunii cauzei, nu există un interes penale se face numai la public în realizarea plângerea prealabilă a persoanei obiectului acesteia. vătămate, în cazul infracţiunilor (3) În cazurile prevăzute pentru care legea prevede că7 expres de lege, procurorul este necesară astfel de plângere. pune în mişcare şi exercită acţiunea penală după introducerea plângerii prealabile a persoanei vătămate sau după obţinerea autorizării ori sesizării organului competent sau după îndeplinirea unei alte condiţii prevăzută de lege. Art. 8 Art. 1 Art. 8 din N.C.proc.pen. transpune art. 1 alin. (1) din C.proc.pen. anterior (scopul procesului Caracterul echitabil şi Scopul procesului penal penal), fixând obligativitatea termenului rezonabil şi a caracterului echitabil al procesului penal. termenul rezonabil al (1) Procesul penal are ca scop Sunt astfel puse de acord dispoziţiile codului de procedură penală cu art. 21 alin. (3) din procesului penal constatarea la timp şi în mod Constituţie, art.6 paragraful 1 din Convenţia europeană şi jurisprudenţa Curţii europene a Organele judiciare au complet a faptelor care drepturilor omului în materia protejării părţilor împotriva duratei excesive a procedurilor. obligaţia de a desfăşura constituie infracţiuni, astfel ca urmărirea penală şi orice persoană care a săvârşit o judecata cu respectarea infracţiune să fie pedepsită garanţiilor procesuale şi a potrivit vinovăţiei sale şi nici o drepturilor părţilor şi ale persoană nevinovată să nu fie subiecţilor procesuali, astfel trasă la răspundere penală. încât să fie constatate la timp şi în mod complet faptele care constituie infracţiuni, nicio persoană nevinovată să nu fie trasă la răspundere penală, iar orice persoană care a săvârşit o infracţiune să fie pedepsită potrivit legii, într-un termen rezonabil. Art. 9 Art. 5 Art. 9 din N.C.proc.pen. consacră dreptul de libertate şi siguranţă, reluând, cu anumite Dreptul la libertate şi Garantarea libertăţii persoanei deosebiri, art. 5 din vechiul Cod. siguranţă (1) În tot cursul procesului penal Art. 9 alin. (2) din N.C.proc.pen. stipulează în mod expres caracterul excepţional al măsurilor (1) În cursul procesului este garantată libertatea privative sau restrictive de libertate. penal este garantat dreptul persoanei. Art. 9 alin. (3) din N.C.proc.pen. reia tezele art. 23 alin. (8) şi (10) din Constituţie.8 oricărei persoane la (2) Nici o persoană nu poate fi Se instituie, la nivel de principiu, obligaţia organelor de a dispune revocarea măsurilor nelegale, libertate şi siguranţă. reţinută, arestată sau privată de din oficiu [existentă şi în art. 139 alin. (2) din vechiul Cod]. (2) Orice măsură privativă libertate în alt mod şi nici nu Art. 9 alin. (5) din N.C.proc.pen. menţine dreptul la repararea pagubei suferite prev. de art. 5 sau restrictivă de libertate poate fi supusă vreunei forme alin. (4) din vechiul Cod. se dispune în mod de restrângere a libertăţii decât excepţional şi doar în în cazurile şi condiţiile prevăzute cazurile şi în condiţiile de lege. prevăzute de lege. (3) Dacă cel împotriva căruia s-a (3) Orice persoană arestată luat măsura arestării preventive are dreptul de a fi informată sau s-a dispus internarea în cel mai scurt timp şi într- medicală ori o măsură de o limbă pe care o înţelege restrângere a libertăţii consideră asupra motivelor arestării că aceasta este ilegală, are sale şi are dreptul de a dreptul, în tot cursul procesului formula contestaţie penal, să se adreseze instanţei împotriva dispunerii competente, potrivit legii. măsurii. (4) Orice persoană care a fost, în (4) Atunci când se constată cursul procesului penal, privată că o măsură privativă sau de libertate sau căreia i s-a restrictivă de libertate a fost restrâns libertatea, ilegal sau pe dispusă în mod nelegal, nedrept, are dreptul la organele judiciare repararea pagubei suferite, în competente au obligaţia de condiţiile prevăzute de lege. a dispune revocarea măsurii (5) În tot cursul procesului penal, şi, după caz, punerea în învinuitul sau inculpatul arestat libertate a celui reţinut sau preventiv poate cere punerea în arestat. libertate provizorie, sub control (5) Orice persoană faţă de judiciar sau pe cauţiune. care s-a dispus în mod nelegal, în cursul procesului penal, o măsură privativă de libertate are dreptul la repararea pagubei suferite, în condiţiile prevăzute de lege.9 Art. 10 Art. 6 Art. 10 din N.C.proc.pen. resistematizează dreptul la apărare consacrat în art. 6 din vechiul Cod, Dreptul la apărare Garantarea dreptului de cu unele deosebiri. (1) Părţile şi subiecţii apărare Art. 10 alin. (3) consacră calitatea procesuală de „suspect” în locul celei de „învinuit” utilizată în procesuali principali au (1) Dreptul de apărare este vechiul Cod. dreptul de a se apăra ei garantat învinuitului, Art. 10 alin. (4) consacră, ca o componentă a dreptului de apărare, dreptul de a nu face nicio înşişi sau de a fi asistaţi de inculpatului şi celorlalte părţi în declaraţie. avocat. tot cursul procesului penal. Art. 10 alin. (5) din N.C.proc.pen. impune organelor obligaţia de a asigura exercitarea deplină şi (2) Părţile, subiecţii (2) În cursul procesului penal, efectivă a dreptului la apărare în tot cursul procesului penal. Această impunere are două procesuali principali şi organele judiciare sunt obligate componente: a) una prohibitivă, care interzice organelor să dispună orice măsură de natura a avocatul au dreptul să să asigure părţilor deplina restricţiona exercitarea dreptului la apărare şi b) alta de natură pozitivă, de a comunica (de a nu beneficieze de timpul şi exercitare a drepturilor ţine secret faţă de părţi şi subiecţii procesuali principali) de îndată ce a început un proces penal. înlesnirile necesare procesuale în condiţiile Obligaţia organelor nu este doar de a permite, ci de a asigura …, şi anume „în tot cursul pregătirii apărării. prevăzute de lege şi să procesului penal”. (3) Suspectul are dreptul de administreze probele necesare Art. 10 alin. (6) din N.C.proc.pen. consacră obligaţia exercitării dreptului la apărare cu bună- a fi informat de îndată şi în apărare. credinţă. Bona fides praesumitur. înainte de a fi ascultat (3) Organele judiciare au despre fapta pentru care se obligaţia să-l încunoştinţeze, de efectuează urmărirea îndată şi mai înainte de a-l audia, penală şi încadrarea juridică pe învinuit sau pe inculpat a acesteia. Inculpatul are despre fapta pentru care este dreptul de a fi informat de cercetat, încadrarea juridică a îndată despre fapta pentru acesteia şi să-i asigure care s-a pus în mişcare posibilitatea pregătirii şi acţiunea penală împotriva exercitării apărării. lui şi încadrarea juridică a (4) Orice parte are dreptul să fie acesteia. asistată de apărător în tot cursul (4) Înainte de a fi ascultaţi, procesului penal. suspectului şi inculpatului (5) Organele judiciare au trebuie să li se pună în obligaţia să încunoştinţeze pe vedere că au dreptul de a învinuit sau inculpat, înainte de a nu face nicio declaraţie. i se lua prima declaraţie, despre (5) Organele judiciare au dreptul de a fi asistat de un obligaţia de a asigura apărător, consemnându-se exercitarea deplină şi aceasta în procesul-verbal de efectivă a dreptului la ascultare. În condiţiile şi în apărare de către părţi şi cazurile prevăzute de lege, subiecţii procesuali organele judiciare sunt obligate10 principali în tot cursul să ia măsuri pentru asigurarea procesului penal. asistenţei juridice a învinuitului (6) Dreptul la apărare sau inculpatului, dacă acesta nu trebuie exercitat cu bună- are apărător ales. credinţă, potrivit scopului pentru care a fost recunoscut de lege. Art. 11 Art. 51 Art. 11 din N.C.proc.pen. consacră dreptul la respectarea demnităţii umane (art. 51 teza I din Respectarea demnităţii Respectarea demnităţii umane vechiul Cod), completându-l cu ocrotirea altor drepturi constituţionale (art. 26-28). umane şi a vieţii private Orice persoană care se află în (1) Orice persoană care se curs de urmărire penală sau de află în curs de urmărire judecată trebuie tratată cu penală sau de judecată respectarea demnităţii umane. trebuie tratată cu Supunerea acesteia la tortură respectarea demnităţii sau la tratamente cu cruzime, umane. inumane ori degradante este (2) Respectarea vieţii pedepsită prin lege. private, a inviolabilităţii domiciliului şi a secretului corespondenţei sunt garantate. Restrângerea exercitării acestor drepturi nu este admisă decât în condiţiile legii şi dacă aceasta este necesară într-o societate democratică. Art. 12 Art. 7 Art. 12 din N.C.proc.pen. resistematizează art. 7-8 din vechiul Cod. Limba oficială şi dreptul la Limba în care se desfăşoară Art. 12 alin. (2) din N.C.proc.pen. garantează minorităţilor dreptul de a se exprima în limba interpret procesul penal maternă, însă doar în faţa instanţelor de judecată [art. 7 alin. (2) din vechiul Cod garanta acest (1) Limba oficială în (1) În procesul penal procedura drept în faţa tuturor organelor judiciare]. procesul penal este limba judiciară se desfăşoară în limba Art. 12 alin. (3) din N.C.proc.pen. extinde gratuitatea dreptului la interpret al suspectului şi română. română. inculpatului, în cazurile când asistenţa juridică este obligatorie, şi în ceea ce priveşte pregătirea (2) Cetăţenii români (2) În faţa organelor judiciare se apărării împreună cu avocatul. aparţinând minorităţilor asigură părţilor şi altor persoane naţionale au dreptul să se chemate în proces folosirea exprime în limba maternă în limbii materne, actele11 faţa instanţelor de judecată, procedurale întocmindu-se în actele procedurale limba română. întocmindu-se în limba Art. 8 română. Folosirea limbii oficiale prin (3) Părţilor şi subiecţilor interpret procesuali care nu vorbesc Părţilor care nu vorbesc sau nu sau nu înţeleg limba înţeleg limba română ori nu se română ori nu se pot pot exprima li se asigură, în mod exprima li se asigură, în gratuit, posibilitatea de a lua mod gratuit, posibilitatea cunoştinţă de piesele dosarului, de a lua cunoştinţă de dreptul de a vorbi, precum şi piesele dosarului, de a dreptul de a pune concluzii în vorbi, precum şi de a pune instanţă, prin interpret. concluzii în instanţă, prin interpret. În cazurile în care asistenţa juridică este obligatorie, suspectului sau inculpatului i se asigură în mod gratuit posibilitatea de a comunica, prin interpret, cu avocatul în vederea pregătirii audierii, a introducerii unei căi de atac sau a oricărei altei cereri ce ţine de soluţionarea cauzei. (4) În cadrul procedurilor judiciare se folosesc interpreţi autorizaţi, potrivit legii. Sunt incluşi în categoria interpreţilor şi traducătorii autorizaţi, potrivit legii. Art. 13 Fără corespondent Art. 13 din N.C.proc.pen. consacră principiul teritorialităţii şi activităţii legii procesual penale, cu Aplicarea legii procesuale excepţiile expres prevăzute în Legea nr. 255/2013 (art. 3-24): penale în timp şi spaţiu „Art. 3 (1) Legea procesuală penală Legea nouă se aplică de la data intrării ei în vigoare tuturor cauzelor aflate pe rolul se aplică în procesul penal organelor judiciare, cu excepţiile prevăzute în cuprinsul prezentei legi.12 actelor efectuate şi Art. 4 măsurilor dispuse, de la (1) Actele de procedură îndeplinite înainte de intrarea în vigoare a Codului de procedură intrarea ei în vigoare şi până penală, cu respectarea dispoziţiilor legale în vigoare la data îndeplinirii lor, rămân valabile, în momentul ieşirii din cu excepţiile prevăzute de prezenta lege. vigoare, cu excepţia (2) Nulitatea oricărui act sau oricărei lucrări efectuate înainte de intrarea în vigoare a situaţiilor prevăzute în legii noi poate fi invocată numai în condiţiile Codului de procedură penală. dispoziţiile tranzitorii. (3) În cauzele aflate în curs de judecată la data intrării în vigoare a legii noi, încălcarea, în (2) Legea procesuală penală cursul urmăririi penale, a dispoziţiilor legale privind prezenţa obligatorie a învinuitului sau a română se aplică actelor inculpatului ori asistarea obligatorie a acestora de către apărător poate fi invocată până la efectuate şi măsurilor începerea dezbaterilor. dispuse pe teritoriul Art. 5 României, cu excepţiile (1) Cauzele aflate în cursul urmăririi penale la data intrării în vigoare a legii noi rămân în prevăzute de lege. competenţa organelor de urmărire penală legal sesizate, urmând a fi soluţionate potrivit acesteia, cu excepţia cauzelor de competenţa parchetelor militare şi a secţiilor militare din cadrul parchetelor competente. (2) Sesizarea instanţei în cauzele prevăzute la alin. (1) se va face potrivit normelor de competenţă din legea nouă. (3) La judecarea cauzelor şi la soluţionarea propunerilor, contestaţiilor, plângerilor sau a oricăror alte cereri în care cercetarea penală a fost efectuată de Direcţia Naţională Anticorupţie potrivit legii vechi, precum şi a celor care au rămas în competenţa acesteia în condiţiile alin. (1), participă procurori din cadrul Direcţiei Naţionale Anticorupţie. Art. 6 (1) Cauzele aflate în curs de judecată în primă instanţă la data intrării în vigoare a legii noi în care nu s-a început cercetarea judecătorească se soluţionează de către instanţa competentă conform legii noi, potrivit regulilor prevăzute de aceeaşi lege. (2) În situaţia prevăzută la alin. (1), instanţa pe rolul căreia se află cauza o trimite judecătorului de cameră preliminară, pentru a proceda potrivit art. 342 - 348 din Codul de procedură penală, ori, după caz, o declină în favoarea instanţei competente. Art. 7 Cauzele aflate în curs de judecată în primă instanţă în care s-a început cercetarea judecătorească anterior intrării în vigoare a legii noi rămân în competenţa aceleiaşi instanţe, judecata urmând a se desfăşura potrivit legii noi. Art. 8 Hotărârile pronunţate în primă instanţă după intrarea în vigoare a legii noi sunt supuse căilor de atac, termenelor şi condiţiilor de exercitare ale acestora, prevăzute de legea nouă. Art. 9 (1) Sentinţele supuse căilor de atac ordinare potrivit legii vechi, cu privire la care termenul13 de declarare a căii ordinare de atac nu expirase la data intrării în vigoare a legii noi, sunt supuse apelului. Apelul se judecă de către instanţa competentă conform legii noi, potrivit regulilor prevăzute de aceeaşi lege. (2) Cererile de recurs împotriva sentinţelor prevăzute la alin. (1) depuse anterior intrării în vigoare a legii noi se vor considera cereri de apel. (3) În cazul prevăzut la alin. (1), termenul de declarare a apelului se calculează potrivit art. 363 din Codul de procedură penală din 1968. (4) Deciziile pronunţate în apelurile soluţionate potrivit alin. (1) sunt definitive, în condiţiile art. 552 din Codul de procedură penală. (5) Sentinţele prin care s-a dispus, potrivit legii vechi, restituirea cauzei procurorului cu privire la care termenul de declarare a recursului nu expirase la data intrării în vigoare a legii noi sunt supuse contestaţiei, potrivit art. 347 alin. (1) din Codul de procedură penală. (6) Contestaţia prevăzută la alin. (5) se soluţionează de către judecătorul de cameră preliminară al instanţei ierarhic superioare celei căreia îi revine, potrivit legii noi, competenţa să judece cauza în primă instanţă ori, după caz, de către completul competent de la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie. (7) Cererile de recurs împotriva sentinţelor prevăzute la alin. (5), depuse anterior intrării în vigoare a legii noi, se vor considera contestaţii. (8) Termenul de declarare a contestaţiei prevăzute la alin. (5) se calculează potrivit art. 332 alin. 4 din Codul de procedură penală din 1968. Art. 10 (1) Apelurile aflate în curs de judecată la data intrării în vigoare a Codului de procedură penală se soluţionează de către aceeaşi instanţă, potrivit dispoziţiilor din legea nouă privitoare la apel. (2) Recursurile aflate în curs de judecată la data intrării în vigoare a Codului de procedură penală, declarate împotriva hotărârilor pentru care legea veche nu prevede calea de atac a apelului, se soluţionează de către aceeaşi instanţă, conform dispoziţiilor din legea nouă privitoare la apel. (3) Deciziile pronunţate în apelurile soluţionate potrivit alin. (1) şi (2) sunt definitive, în condiţiile art. 552 alin. (1) din Codul de procedură penală. (4) Recursurile în curs de judecată la data intrării în vigoare a Codului de procedură penală, declarate împotriva sentinţelor prin care s-a restituit cauza procurorului, se soluţionează conform dispoziţiilor din legea nouă privitoare la contestaţie de către judecătorul de cameră preliminară de la instanţa ierarhic superioară celei căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în fond ori, după caz, de către completul competent de la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie. Art. 1114 (1) Deciziile pronunţate în apel înainte de intrarea în vigoare a Codului de procedură penală cu privire la care termenul de declarare a căii ordinare de atac prevăzute de legea anterioară nu expirase la data intrării în vigoare a legii noi sunt supuse recursului în casaţie. (2) În cazurile prevăzute la alin. (1), termenul de 30 de zile de declarare a recursului în casaţie curge după cum urmează: a) de la data intrării în vigoare a Codului de procedură penală, pentru procuror şi pentru părţile cu privire la care legea anterioară nu prevedea obligaţia comunicării deciziei de apel, precum şi pentru părţile cărora decizia le-a fost comunicată anterior intrării în vigoare a Codului de procedură penală; b) de la data comunicării, pentru părţile cărora decizia le-a fost comunicată după data intrării în vigoare a Codului de procedură penală. (3) Cererile de recurs împotriva deciziilor prevăzute la alin. (1), depuse anterior intrării în vigoare a legii noi, se vor considera cereri de recurs în casaţie. (4) Soluţionarea recursului în casaţie este supusă dispoziţiilor Codului de procedură penală. (5) Deciziile prevăzute la alin. (1) devin definitive la data intrării în vigoare a Codului de procedură penală. Art. 12 (1) Recursurile în curs de judecată la data intrării în vigoare a legii noi, declarate împotriva hotărârilor care au fost supuse apelului potrivit legii vechi, rămân în competenţa aceleiaşi instanţe şi se judecă potrivit dispoziţiilor legii vechi privitoare la recurs. (2) În cazul prevăzut la alin. (1), prin derogare de la dispoziţiile art. 552 alin. (1) din Codul de procedură penală, hotărârea instanţei de apel rămâne definitivă la data soluţionării recursului, dacă acesta a fost respins ori dacă a fost admis şi procesul a luat sfârşit în faţa instanţei de recurs. (3) Hotărârile pronunţate în recursul soluţionat potrivit alin. (1) nu pot fi atacate cu recurs în casaţie. Art. 13 Hotărârile rămase definitive anterior intrării în vigoare a legii noi nu pot fi atacate cu recurs în casaţie în condiţiile legii noi. Art. 14 (1) Rejudecarea cauzei de către instanţa a cărei hotărâre a fost desfiinţată ori de către instanţa competentă, dispusă după intrarea în vigoare a Codului de procedură penală, se desfăşoară conform legii noi. (2) În cauzele în care rejudecarea s-a dispus anterior intrării în vigoare a Codului de procedură penală, dispoziţiile art. 5 - 10 se aplică în mod corespunzător. Art. 1515 (1) Plângerile împotriva soluţiilor procurorului de netrimitere în judecată, aflate pe rolul instanţelor la data intrării în vigoare a legii noi, continuă să se judece de către instanţele competente potrivit legii vechi, conform regulilor prevăzute de aceeaşi lege. (2) În cazurile prevăzute la alin. (1), instanţa care admite plângerea şi reţine cauza spre judecare conform art. 278^1 alin. (8) lit. c) din Codul de procedură penală din 1968 face în mod corespunzător aplicarea dispoziţiilor art. 341 alin. (7) pct. 2 din Codul de procedură penală, cu privire la probele şi actele de urmărire penală. Încheierea este supusă contestaţiei, în condiţiile legii noi. (3) Soluţiile de netrimitere în judecată cu privire la care termenul de formulare a plângerii la instanţă nu a expirat la data intrării în vigoare a legii noi sunt supuse plângerii la judecătorul de cameră preliminară, în condiţiile prevăzute de art. 340 din Codul de procedură penală. Plângerea se soluţionează potrivit legii noi. Art. 16 (1) Măsurile preventive aflate în curs de executare la data intrării în vigoare a legii noi continuă şi se menţin pe durata pentru care au fost dispuse, în condiţiile prevăzute de legea veche. La expirarea acestei durate, măsurile preventive pot fi prelungite ori, după caz, menţinute, revocate sau înlocuite cu o altă măsură preventivă, în condiţiile legii noi. (2) La expirarea duratei măsurii preventive a obligării de a nu părăsi localitatea ori a obligării de a nu părăsi ţara, aflate în curs de executare la data intrării în vigoare a legii noi, se poate lua împotriva inculpatului oricare dintre măsurile preventive prevăzute de legea nouă. (3) În cauzele aflate în curs de judecată la data intrării în vigoare a legii noi, măsura preventivă a obligării de a nu părăsi localitatea ori cea a obligării de a nu părăsi ţara, aflată în curs de executare, se menţine până la termenul de judecată acordat în cauză, când instanţa poate lua împotriva inculpatului oricare dintre măsurile preventive prevăzute de legea nouă. Art. 17 (1) Propunerile, cererile sau orice alte cauze privind luarea, prelungirea, revocarea, înlocuirea sau încetarea măsurilor preventive, în cursul urmăririi penale, aflate în curs de soluţionare în primă instanţă la data intrării în vigoare a legii noi, se soluţionează de către judecătorul de drepturi şi libertăţi competent conform legii noi, potrivit regulilor prevăzute de aceeaşi lege. (2) Recursurile aflate în curs de judecată la data intrării în vigoare a legii noi, declarate împotriva încheierilor din cursul urmăririi penale privitoare la măsurile preventive, rămân în competenţa aceleiaşi instanţe şi se judecă potrivit regulilor prevăzute de legea veche. Dacă instanţa admite recursul şi casează încheierea, procedează la rejudecarea cauzei conform legii noi, putând lua oricare dintre măsurile preventive prevăzute de aceasta.16 Art. 18 Recursurile aflate în curs de judecată la data intrării în vigoare a legii noi, declarate împotriva încheierilor prin care, în cursul judecăţii, s-a dispus luarea, menţinerea, revocarea, înlocuirea sau încetarea măsurilor preventive, rămân în competenţa aceleiaşi instanţe şi se judecă potrivit regulilor prevăzute de legea veche. Dacă instanţa admite recursul şi casează încheierea, procedează la rejudecarea cauzei conform legii noi, putând lua oricare dintre măsurile preventive prevăzute de aceasta. Art. 19 Atunci când, în cursul procesului, se constată că în privinţa unei fapte comise anterior intrării în vigoare a Codului penal sunt aplicabile dispoziţiile art. 181 din Codul penal din 1968, ca lege penală mai favorabilă, procurorul dispune clasarea, iar instanţa dispune achitarea, în condiţiile Codului de procedură penală. Art. 20 (1) La data intrării în vigoare a prezentei legi, Tribunalul Militar Bucureşti şi Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar Bucureşti se desfiinţează. (2) Posturile ocupate şi personalul din cadrul Tribunalului Militar Bucureşti şi Parchetului Militar de pe lângă Tribunalul Militar Bucureşti se transferă la Tribunalul Militar Teritorial Bucureşti sau, după caz, la Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar Teritorial Bucureşti, iar posturile vacante, în funcţie de necesităţi, se pot transfera şi la alte instanţe militare sau parchete militare. Persoanele care ocupă funcţii de conducere la instanţa sau parchetul desfiinţat se transferă pe posturi de execuţie la Tribunalul Militar Teritorial Bucureşti sau, după caz, la Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar Teritorial Bucureşti. (3) Spaţiile şi dotările materiale ale Tribunalului Militar Bucureşti şi ale Parchetului Militar de pe lângă Tribunalul Militar Bucureşti vor fi preluate prin redistribuire de Tribunalul Militar Teritorial Bucureşti, respectiv de Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar Teritorial Bucureşti. (4) La data desfiinţării Tribunalului Militar Bucureşti, Tribunalul Militar Teritorial Bucureşti îşi schimbă denumirea în Tribunalul Militar Bucureşti, iar Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar Teritorial Bucureşti îşi schimbă denumirea în Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar Bucureşti. (5) Prin aplicarea dispoziţiilor alin. (1) - (4), tribunalele militare Bucureşti, Cluj, Iaşi şi Timişoara devin echivalente în grad tribunalelor. (6) Personalul din cadrul tribunalelor militare Bucureşti, Cluj, Iaşi şi Timişoara care are grad profesional de judecătorie dobândeşte, la data intrării în vigoare a prezentei legi, gradul profesional de tribunal, precum şi drepturile şi obligaţiile aferente. Posturile de conducere de la tribunalele militare Cluj, Iaşi şi Timişoara se ocupă în condiţiile prevăzute de17 art. 48 din Legea nr. 303/2004 privind statutul judecătorilor şi procurorilor, republicată, cu modificările şi completările ulterioare. (7) Personalul din cadrul parchetelor militare de pe lângă tribunalele militare Bucureşti, Cluj, Iaşi şi Timişoara care are grad profesional de parchet de pe lângă judecătorie dobândeşte, la data intrării în vigoare a prezentei legi, gradul profesional de parchet de pe lângă tribunal, precum şi drepturile şi obligaţiile aferente acestuia. Posturile de conducere de la parchetele militare de pe lângă tribunalele militare Cluj, Iaşi şi Timişoara se ocupă în condiţiile prevăzute de art. 49 din Legea nr. 303/2004, republicată, cu modificările şi completările ulterioare. (8) Noile state de funcţii şi de personal pentru Tribunalul Militar Bucureşti şi pentru Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar Bucureşti se aprobă prin ordin comun al ministrului justiţiei şi al ministrului apărării naţionale, cu avizul conform al Consiliului Superior al Magistraturii. Art. 21 (1) Cauzele aflate pe rolul Tribunalului Militar Bucureşti, care se desfiinţează, vor fi preluate pe cale administrativă, în termen de 3 zile de la data intrării în vigoare a prezentei legi, de Tribunalul Militar Teritorial Bucureşti, redenumit conform art. 20 alin. (4), care continuă soluţionarea acestora. (2) Cauzele aflate în curs de soluţionare la Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar Bucureşti, care se desfiinţează, vor fi preluate pe cale administrativă, în termen de 3 zile de la data intrării în vigoare a prezentei legi, la Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar Teritorial Bucureşti, redenumit conform art. 20 alin. (4), care continuă soluţionarea acestora. Art. 22 Ori de câte ori alte acte normative, cu excepţia Legii nr. 286/2009 privind Codul penal, cu modificările şi completările ulterioare, a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală, a Legii nr. 254/2013 privind executarea pedepselor şi a măsurilor privative de libertate dispuse de organele judiciare în cursul procesului penal, a Legii nr. 253/2013 privind executarea pedepselor, a măsurilor educative şi a altor măsuri dispuse de organele judiciare în cursul procesului penal, neprivative de libertate şi a Legii nr. 252/2013 privind organizarea şi funcţionarea sistemului de probaţiune, fac referire la măsura arestării preventive, referirea se consideră a fi făcută şi la măsura arestului la domiciliu. Art. 23 (1) Procedura la instanţa de executare cu privire la solicitările privind aplicarea legii penale mai favorabile formulate ca urmare a intrării în vigoare a Legii nr. 286/2009, cu modificările şi completările ulterioare, se va face potrivit dispoziţiilor privind executarea hotărârilor penale din Legea nr. 135/2010, în următoarea ordine de preferinţă:18 a) din oficiu, de către instanţa de executare pentru persoanele aflate în penitenciar în executarea hotărârilor de condamnare; b) la cerere, de către instanţa de executare pentru celelalte hotărâri de condamnare. (2) Procedura în faţa instanţei de executare în cazurile prevăzute la alin. (1) se desfăşoară fără participarea condamnatului şi a procurorului. După redactarea hotărârii, aceasta se comunică în întregul său condamnatului şi procurorului. (3) Hotărârea poate fi atacată cu contestaţie la instanţa ierarhic superioară, în termen de 3 zile de la comunicare. (4) Hotărârea prin care instanţa de executare constată intervenirea legii penale mai favorabile este executorie. (5) Contestaţia se judecă de un complet format dintr-un judecător, în şedinţă publică, cu participarea procurorului şi cu citarea părţilor. (6) Hotărârea prin care se soluţionează contestaţia este definitivă. (7) Pentru analizarea hotărârilor judecătoreşti prevăzute la alin. (1) lit. a) potrivit prezentei proceduri, se deleagă la instanţele de executare, pe un termen de două luni, judecători din cadrul judecătoriilor, tribunalelor şi curţilor de apel învecinate. Art. 24 Dispoziţiile procesual penale din legile speciale se completează cu cele ale Codului de procedură penală.” Art. 14 Art. 9 Art. 14 din N.C.proc.pen. reia art. 9 din vechiul Cod. Obiectul şi exercitarea Obiectul şi exercitarea acţiunii Aşadar, acţiunea penală nu are ca obiect tragerea la răspundere penală a persoanelor care acţiunii penale penale „pregătesc” săvârşirea unei infracţiuni, decât dacă actele preparatorii sunt asimilate tentativei şi (1) Acţiunea penală are ca (1) Acţiunea penală are ca obiect sunt în mod expres incriminate. obiect tragerea la tragerea la răspundere penală a răspundere penală a persoanelor care au săvârşit persoanelor care au săvârşit infracţiuni. infracţiuni. (2) Acţiunea penală se pune în (2) Acţiunea penală se pune mişcare prin actul de inculpare în mişcare prin actul de prevăzut de lege. inculpare prevăzut de lege. (3) Acţiunea penală se poate (3) Acţiunea penală se exercita în tot cursul procesului poate exercita în tot cursul penal. procesului penal, în condiţiile legii. Art. 15 Fără corespondent Art. 15 din N.C.proc.pen. transpune principiul oficialităţii [art. 7 alin. (1) din N.C.proc.pen.], Condiţiile de punere în astfel după cum este consacrat în art. 262 pct. 1 lit. a), teza I din vechiul Cod, cu două condiţii: mişcare sau de exercitare a să existe probe (nu doar date, indicii etc.) şi să nu fie incidente cazurile de la art. 16.19 acţiunii penale Acţiunea penală se pune în mişcare şi se exercită când există probe din care rezultă presupunerea rezonabilă că o persoană a săvârşit o infracţiune şi nu există cazuri care împiedică punerea în mişcare sau exercitarea acesteia. Art. 16 Art. 10 Art. 16 din N.C.proc.pen. resistematizează cazurile care împiedică punerea în mişcare şi Cazurile care împiedică Cazurile în care punerea în exercitarea acţiunii penale prevăzute în art. 10 din vechiul Cod. punerea în mişcare şi mişcare sau exercitarea acţiunii Elemente de noutate: exercitarea acţiunii penale penale este împiedicată Este eliminat cazul prevăzut la vechiul art. 10 lit. b1 (fapta nu prezintă gradul de pericol social), (1) Acţiunea penală nu (1) Acţiunea penală nu poate fi consecutiv înlăturării pericolului social dintre trăsăturile esenţiale ale infracţiunii. poate fi pusă în mişcare, iar pusă în mişcare, iar când a fost Este stipulat în mod expres [lit. d)] cazul existenţei cauzelor justificative sau de neimputabilitate, când a fost pusă în mişcare pusă în mişcare nu mai poate fi corespunzător modificărilor din Noul Cod penal (art. 18-22 şi art. 23-31 din N.C.pen.). nu mai poate fi exercitată exercitată dacă: Art. 10 lit. b) şi d) din vechiul Cod de procedură penală au fost contopite [art. 10 lit. b) din dacă: a) fapta nu există; N.C.proc.pen.]. a) fapta nu există; b) fapta nu este prevăzută de Lit. j) reprezintă un caz nou de împiedicare a exercitării acţiunii penale. b) fapta nu este prevăzută legea penală; de legea penală ori nu a fost b1) fapta nu prezintă gradul de săvârşită cu vinovăţia pericol social al unei infracţiuni; prevăzută de lege; c) fapta nu a fost săvârşită de c) nu există probe că o învinuit sau de inculpat; persoană a săvârşit d) faptei îi lipseşte unul din infracţiunea; elementele constitutive ale d) există o cauză infracţiunii; justificativă sau de e) există vreuna din cauzele care neimputabilitate; înlătură caracterul penal al e) lipseşte plângerea faptei; prealabilă, autorizarea sau f) lipseşte plângerea prealabilă a sesizarea organului persoanei vătămate, autorizarea competent ori o altă sau sesizarea organului condiţie prevăzută de lege, competent ori altă condiţie necesară pentru punerea în prevăzută de lege, necesară mişcare a acţiunii penale; pentru punerea în mişcare a20 f) a intervenit amnistia sau acţiunii penale; prescripţia, decesul g) a intervenit amnistia, suspectului ori al prescripţia ori decesul inculpatului persoană fizică făptuitorului sau, după caz, sau s-a dispus radierea radierea persoanei juridice suspectului ori inculpatului atunci când are calitatea de persoană juridică; făptuitor; g) a fost retrasă plângerea h) a fost retrasă plângerea prealabilă, în cazul prealabilă ori părţile s-au infracţiunilor pentru care împăcat ori a fost încheiat un retragerea acesteia înlătură acord de mediere în condiţiile răspunderea penală, a legii, în cazul infracţiunilor intervenit împăcarea ori a pentru care retragerea plângerii fost încheiat un acord de sau împăcarea părţilor înlătură mediere în condiţiile legii; răspunderea penală; h) există o cauză de i) s-a dispus înlocuirea nepedepsire prevăzută de răspunderii penale; lege; i1) există o cauză de nepedepsire i) există autoritate de lucru prevăzută de lege; judecat; j) există autoritate de lucru j) a intervenit un transfer de judecat. Împiedicarea produce proceduri cu un alt stat, efecte chiar dacă faptei definitiv potrivit legii. judecate i s-ar da o altă (2) În cazurile prevăzute la încadrare juridică. alin. (1) lit. e) şi j), acţiunea (2) În cazul prevăzut la lit. f), penală poate fi pusă în acţiunea penală poate fi pusă în mişcare ulterior, în mişcare ulterior în condiţii condiţiile prevăzute de lege. legale. Art. 17 Art. 11 Art. 17 din N.C.proc.pen. prevede soluţiile posibile de stingere a acţiunii penale, în funcţie de Stingerea acţiunii penale Clasarea, scoaterea de sub faza procesuală, urmărire penală sau, după caz, judecată. (1) În cursul urmăririi penale urmărire, încetarea urmăririi Corespunzător urmăririi penale, sistemul actual [art. 11 pct. 1 şi art. 228 alin. (6) din vechiul Cod acţiunea penală se stinge penale, achitarea şi încetarea de procedură penală] este simplificat, fiind prevăzute doar două soluţii: clasarea şi renunţarea la prin clasare sau prin procesului penal urmărirea penală. renunţare la urmărirea Când se constată existenţa Se renunţă astfel la NUP, SUP şi la încetarea urmăririi penale. penală, în condiţiile vreunuia din cazurile prevăzute În schimb, în ceea ce priveşte soluţiile corespunzătoare judecăţii, sistemul actual (art. 11 pct. 2 prevăzute de lege. în art. 10: din vechiul Cod de procedură penală) este diversificat, fiind adăugate (pe lângă cele deja (2) În cursul judecăţii 1. În cursul urmăririi penale existente : achitare şi încetare) şi alte soluţii : renunţarea la aplicarea pedepsei şi amânarea21 acţiunea penală se stinge procurorul, la propunerea aplicării pedepsei. prin rămânerea definitivă a organului de cercetare penală Este prevăzută şi soluţia de condamnare care, logic, stinge acţiunea penală. hotărârii judecătoreşti de sau din oficiu, dispune: Corespunzător fazei de urmărire penală, nu este prevăzută şi soluţia trimiterii în judecată condamnare, renunţare la a) clasarea, când nu există (rechizitoriul) pentru că prin aceasta nu se stinge acţiunea penală ci, dimpotrivă, continuă. aplicarea pedepsei, învinuit în cauză; amânarea aplicării b) scoaterea de sub urmărire, în Potrivit art.19 din Legea nr. 255/2013 (LPACpp): pedepsei, achitare sau cazurile prevăzute în art. 10 lit. „Atunci când, în cursul procesului, se constată că în privinţa unei fapte comise anterior intrării în încetare a procesului penal. a) - e), când există învinuit sau vigoare a Codului penal sunt aplicabile dispoziţiile art. 181 din Codul penal din 1968, ca lege inculpat în cauză; penală mai favorabilă, procurorul dispune clasarea, iar instanţa dispune achitarea, în condiţiile c) încetarea urmăririi penale, în Codului de procedură penală”. cazurile prevăzute în art. 10 lit. f) - h), i^1) şi j), când există învinuit sau inculpat în cauză. 2. În cursul judecăţii instanţa pronunţă: a) achitarea în cazurile prevăzute în art. 10 lit. a) - e); b) încetarea procesului penal în cazurile prevăzute în art. 10 lit. f) - j). Art. 18 Art. 13 Art. 18 din N.C.proc.pen. menţine dreptul învinuitului (suspectului) sau inculpatului de a cere Continuarea procesului Continuarea procesului penal în continuarea procesului penal (art. 13 din vechiul Cod de procedură penală), extinzându-i şi cu penal la cererea caz de amnistie, prescripţie sau privire la ipoteza renunţării la urmărirea penală, sau, după caz, la incidenţa cauzelor de suspectului sau inculpatului retragere a plângerii prealabile neimputabilitate (art. 23-31 din N.C.p.., în vechea reglementare fiind incluse în cadrul cauzelor În caz de amnistie, de ori de existenţă a unei cauze de care înlătură caracterul penale al faptei, art. 44-51). prescripţie, de retragere a nepedepsire plângerii prealabile, de (1) În caz de amnistie, existenţă a unei cauze de prescripţie sau retragere a nepedepsire sau de plângerii prealabile, precum şi în neimputabilitate ori în cazul cazul existenţei unei cauze de renunţării la urmărirea nepedepsire, învinuitul sau penală, suspectul sau inculpatul poate cere inculpatul poate cere continuarea procesului penal. continuarea procesului (2) Dacă se constată vreunul din penal. cazurile prevăzute în art. 10 lit. a) - e), procurorul dispune scoaterea de sub urmărire, iar22 instanţa de judecată pronunţă achitarea. (3) Dacă nu se constată vreunul dintre cazurile prevăzute în art. 10 alin. 1 lit. a) - e), procurorul dispune încetarea urmăririi penale, cu excepţia cazului prevăzut în art. 10 alin. 1 lit. i), iar instanţa de judecată pronunţă încetarea procesului penal. Art. 19 Art. 14 Art. 19 din N.C.proc.pen. reglementează obiectul şi exercitarea acţiunii civile (art. 14 din vechiul Obiectul şi exercitarea Obiectul şi exercitarea acţiunii Cod). acţiunii civile civile Titularul acţiunii civile este persoana vătămată care se constituie parte civilă (sau succesorii (1) Acţiunea civilă exercitată (1) Acţiunea civilă are ca obiect acesteia), în condiţiile alin. (2). în cadrul procesului penal tragerea la răspundere civilă a Se limitează exercitarea din oficiu în condiţiile alin. (3) (persoana vătămată este lipsită de are ca obiect tragerea la inculpatului, precum şi a părţii capacitate de exerciţiu sau aceasta este restrânsă). răspundere civilă delictuală responsabile civilmente. Ca principiu, acţiunea civilă se exercită în cadrul procesului penal numai în măsura în care prin a persoanelor responsabile (2) Acţiunea civilă poate fi aceasta nu se depăşeşte durata rezonabilă a procesului. [alin. (3)]. potrivit legii civile pentru alăturată acţiunii penale în Repararea prejudiciului se realizează, ca şi până acum, potrivit legii civile [alin. (5)]. prejudiciul produs prin cadrul procesului penal, prin comiterea faptei care face constituirea persoanei vătămate obiectul acţiunii penale. ca parte civilă. (2) Acţiunea civilă se (3) Repararea pagubei se face exercită de persoana potrivit dispoziţiilor legii civile: vătămată sau de succesorii a) în natură, prin restituirea acesteia, care se constituie lucrului, prin restabilirea parte civilă împotriva situaţiei anterioare săvârşirii inculpatului şi, după caz, a infracţiunii, prin desfiinţarea părţii responsabile totală ori parţială a unui înscris şi civilmente. prin orice alt mijloc de reparare; (3) Când persoana vătămată b) prin plata unei despăgubiri este lipsită de capacitate de băneşti, în măsura în care exerciţiu sau are capacitate repararea în natură nu este cu de exerciţiu restrânsă, putinţă. acţiunea civilă se exercită în (4) De asemenea, se acordă numele acesteia de către despăgubiri băneşti pentru23 reprezentantul legal sau, folosul de care a fost lipsită după caz, de către procuror, partea civilă. în condiţiile art. 20 alin. (1) (5) Acţiunea civilă poate avea ca şi (2), şi are ca obiect, în obiect şi tragerea la răspundere funcţie de interesele civilă pentru repararea daunelor persoanei pentru care se morale, potrivit legii civile exercită, tragerea la Art.17 răspundere civilă delictuală. Exercitarea din oficiu a acţiunii (4) Acţiunea civilă se civile soluţionează în cadrul (1)Acţiunea civilă se porneşte şi procesului penal, dacă prin se exercită şi din oficiu, când cel aceasta nu se depăşeşte vătămat este o persoană lipsită durata rezonabilă a de capacitate de exerciţiu sau cu procesului. capacitate de exerciţiu (5) Repararea prejudiciului restrânsă. material şi moral se face (2)În acest scop, organul de potrivit dispoziţiilor legii urmărire penală sau instanţa de civile. judecată va cere persoanei vătămate ca, prin reprezentantul său legal, ori, după caz, persoanei care îi încuviinţează actele, să prezinte situaţia cu privire la întinderea pagubei materiale şi a daunelor morale, precum şi date cu privire la faptele prin care acestea au fost pricinuite. (3)Instanţa este obligată să se pronunţe din oficiu asupra reparării pagubei şi a daunelor morale, chiar dacă persoana vătămată nu este constituită parte civilă. Art.18 Susţinerea acţiunii civile de24 către procuror (1)Procurorul poate susţine în faţa instanţei acţiunea civilă pornită de persoana vătămată. (2)Când cel vătămat este o persoană lipsită de capacitate de exerciţiu sau cu capacitate de exerciţiu restrânsă, procurorul, când participă la judecată, este obligat să susţină interesele civile ale acesteia, chiar dacă nu este constituită parte civilă. Art. 20 Art. 15 Momentul până la care se poate face constituirea ca parte civilă este, conform art. 20 alin. (1) Constituirea ca parte civilă Constituirea ca parte civilă din N.C.proc.pen., până la începerea cercetării judecătoreşti [până la citirea actului de sesizare, (1) Constituirea ca parte (1) Persoana vătămată se poate conform vechiuluiCod, art. 15 alin. (2)] civilă se poate face până la constitui parte civilă în contra Se introduce o nouă obligaţie în sarcina organelor judiciare, de a înştiinţa persoana vătămată începerea cercetării învinuitului sau inculpatului şi despre acest drept [art. 20 alin. (1) teza a II-a din N.C.proc.pen.]. judecătoreşti. Organele persoanei responsabile Constituirea ca parte civilă este condiţionată, în Noul Cod, atât în ceea ce priveşte forma (scrisă judiciare au obligaţia de a civilmente. sau orală – aceasta impunând organelor obligaţia de o consemna) cât şi în ceea ce priveşte aduce la cunoştinţa (2) Constituirea ca parte civilă se conţinutul [întinderea pretenţiilor, a motivelor şi a probelor, conf. alin. (2)]. persoanei vătămate acest poate face în cursul urmăririi Nerespectarea acestor condiţii atrage decăderea persoanei vătămate din dreptul de a exercita drept. penale, precum şi în faţa acţiunea civilă în cadrul procesului penal, ceea ce constituie o garanţie în vederea evitării (2) Constituirea ca parte instanţei de judecată până la tergiversării. civilă se face în scris sau citirea actului de sesizare. Până la terminarea cercetării judecătoreşti, partea civilă poate modifica sau completa cererea oral, cu indicarea naturii şi a (3) Calitatea de parte civilă a [alin. (5)]. întinderii pretenţiilor, a persoanei care a suferit o Ca o noutate, se stipulează în mod expres dreptul mai multor persoane care nu au interese motivelor şi a probelor pe vătămare prin infracţiune nu contrare, constituite parte civilă, de a desemna un reprezentant; această reprezentare se poate care acestea se întemeiază. înlătură dreptul acestei realiza şi din oficiu [alin. (6)]. (3) În cazul în care persoane de a participa în Acţiunea civilă este scutită, ca şi în vechea reglementare, de taxa de timbru [alin. (8)]. constituirea ca parte civilă calitate de parte vătămată în Dacă, însă, dreptul la repararea prejudiciului a fost transmis prin convenţie unei alte persoane, se face oral, organele aceeaşi cauză. aceasta nu va putea exercita acţiunea civilă în cadrul procesului penal [alin. (7)]. judiciare au obligaţia de a (4) Acţiunea civilă este scutită de consemna aceasta într-un taxa de timbru. proces-verbal sau, după caz, în încheiere. Art. 174 (4) În cazul nerespectării Reprezentarea vreuneia dintre condiţiile (3)În cazul în care un număr25 prevăzute la alin. (1) şi (2), mare de persoane care nu au persoana vătămată sau interese contrarii s-au constituit succesorii acesteia nu se parte civilă, acestea pot mai pot constitui parte desemna o persoană care să le civilă în cadrul procesului reprezinte interesele în cadrul penal, putând introduce procesului penal. În cazul în care acţiunea la instanţa civilă. părţile civile nu şi-au desemnat (5) Până la terminarea un reprezentant comun, pentru cercetării judecătoreşti, buna desfăşurare a procesului partea civilă poate: penal, procurorul sau instanţa a) îndrepta erorile materiale de judecată poate desemna, prin din cuprinsul cererii de rezoluţie, respectiv prin constituire ca parte civilă; încheiere motivată, un avocat b) mări sau micşora din oficiu pentru a le reprezenta întinderea pretenţiilor; interesele. Încheierea sau c) solicita repararea rezoluţia va fi comunicată prejudiciului material prin părţilor civile, care trebuie să plata unei despăgubiri încunoştinţeze procurorul sau băneşti, dacă repararea în instanţa de refuzul lor de a fi natură nu mai este posibilă. reprezentaţi prin avocatul (6) În cazul în care un număr desemnat din oficiu. mare de persoane care nu (6)În cazurile prevăzute la alin. 3 au interese contrarii s-au şi 4, toate actele de procedură constituit parte civilă, comunicate reprezentantului acestea pot desemna o sau de care reprezentantul a luat persoană care să le cunoştinţă sunt prezumate a fi reprezinte interesele în cunoscute de persoanele cadrul procesului penal. În reprezentate. cazul în care părţile civile nu şi-au desemnat un reprezentant comun, pentru buna desfăşurare a procesului penal, procurorul sau instanţa de judecată poate desemna, prin ordonanţă, respectiv prin încheiere motivată, un26 avocat din oficiu pentru a le reprezenta interesele. Încheierea sau ordonanţa va fi comunicată părţilor civile, care trebuie să încunoştinţeze procurorul sau instanţa în cazul în care refuză să fie reprezentaţi prin avocatul desemnat din oficiu. Toate actele de procedură comunicate reprezentantului sau de care reprezentantul a luat cunoştinţă sunt prezumate a fi cunoscute de către persoanele reprezentate. (7) Dacă dreptul la repararea prejudiciului a fost transmis pe cale convenţională unei alte persoane, aceasta nu poate exercita acţiunea civilă în cadrul procesului penal. Dacă transmiterea acestui drept are loc după constituirea ca parte civilă, acţiunea civilă poate fi disjunsă. (8) Acţiunea civilă care are ca obiect tragerea la răspundere civilă a inculpatului şi părţii responsabile civilmente, exercitată la instanţa penală sau la instanţa civilă, este scutită de taxă de timbru.27 Art. 21 Art. 16 Art. 21 din N.C.proc.pen. reia, în esenţă, art. 16 din vechiul Cod. Introducerea în procesul Partea responsabilă civilmente penal a părţii responsabile (1) Introducerea în procesul civilmente penal a persoanei responsabile (1) Introducerea în procesul civilmente poate avea loc, la penal a părţii responsabile cerere sau din oficiu, fie în cursul civilmente poate avea loc, la urmăririi penale, fie în faţa cererea părţii îndreptăţite instanţei de judecată până la potrivit legii civile, în citirea actului de sesizare. termenul prevăzut la art. 20 (2) Persoana responsabilă alin. (1). civilmente poate interveni în (2) Atunci când exercită procesul penal până la acţiunea civilă, procurorul terminarea cercetării este obligat să ceară judecătoreşti la prima instanţă, introducerea în procesul luând procedura din stadiul în penal a părţii responsabile care se află în momentul civilmente, în condiţiile alin. intervenţiei. (1). (3) Partea responsabilă (3) Partea responsabilă civilmente are, în ce priveşte civilmente poate interveni acţiunea civilă, toate drepturile în procesul penal până la pe care legea le prevede pentru terminarea cercetării învinuit sau inculpat. judecătoreşti la prima instanţă de judecată, luând procedura din stadiul în care se află în momentul intervenţiei. (4) Partea responsabilă civilmente are, în ceea ce priveşte acţiunea civilă, toate drepturile pe care legea le prevede pentru inculpat. Art. 22 Fără corespondent Art. 22 din N.C.proc.pen. reglementează, suplimentar faţă de vechiul Cod, dreptul părţii civile de Renunţarea la pretenţiile a se răzgândi şi de a renunţa în mod formal (cererea scrisă sau oral în şedinţa de judecată) la civile pretenţiile civile formulate, în mod definitiv. (1) Partea civilă poate28 renunţa, în tot sau în parte, la pretenţiile civile formulate, până la terminarea dezbaterilor în apel. (2) Renunţarea se poate face fie prin cerere scrisă, fie oral în şedinţa de judecată. (3) Partea civilă nu poate reveni asupra renunţării şi nu poate introduce acţiune la instanţa civilă pentru aceleaşi pretenţii. Art. 23 Art. 161 Art. 23 din N.C.proc.pen. reia disp. art. 161 din vechiul Cod. Tranzacţia, medierea şi Tranzacţia, medierea şi recunoaşterea pretenţiilor recunoaşterea pretenţiilor civile civile (1) În cursul procesului penal, cu (1) În cursul procesului privire la pretenţiile civile, penal, cu privire la inculpatul, partea civilă şi partea pretenţiile civile, inculpatul, responsabilă civilmente pot partea civilă şi partea încheia o tranzacţie sau un acord responsabilă civilmente pot de mediere, potrivit legii. încheia o tranzacţie sau un (2) Inculpatul, cu acordul părţii acord de mediere, potrivit responsabile civilmente, poate legii. recunoaşte, în tot sau în parte, (2) Inculpatul, cu acordul pretenţiile părţii civile. părţii responsabile (3) În cazul recunoaşterii civilmente, poate pretenţiilor civile, instanţa obligă recunoaşte, în tot sau în la despăgubiri în măsura parte, pretenţiile părţii recunoaşterii. Cu privire la civile. pretenţiile civile nerecunoscute, (3) În cazul recunoaşterii pot fi administrate probe. pretenţiilor civile, instanţa obligă la despăgubiri în măsura recunoaşterii. Cu privire la pretenţiile civile29 nerecunoscute pot fi administrate probe. Art. 24 Art. 21 Spre deosebire de vechea reglementare (art. 21), art. 24 din N.C.proc.pen. reglementează Exercitarea acţiunii civile Exercitarea acţiunii civile de exercitarea acţiunii civile de către [alin. (1)] sau faţă de [alin. (2)] succesori, ca pe o posibilitate, de către sau faţă de către sau faţă de succesori ce trebuie exprimată formal într-un termen fix (cel mult două luni). succesori (1) Acţiunea civilă rămâne în (1) Acţiunea civilă rămâne competenţa instanţei penale în în competenţa instanţei caz de deces al uneia din părţi, penale în caz de deces, introducându-se în cauză reorganizare, desfiinţare moştenitorii acesteia. sau dizolvare a părţii civile, (2) Dacă una dintre părţi este o dacă moştenitorii sau, după persoană juridică, în caz de caz, succesorii în drepturi reorganizare a acesteia se ori lichidatorii acesteia îşi introduc în cauză succesorii în exprimă opţiunea de a drepturi, iar în caz de desfiinţare continua exercitarea sau de dizolvare se introduc în acţiunii civile, în termen de cauză lichidatorii. cel mult două luni de la data decesului sau a reorganizării, desfiinţării ori dizolvării. (2) În caz de deces, reorganizare, desfiinţare sau dizolvare a părţii responsabile civilmente, acţiunea civilă rămâne în competenţa instanţei penale dacă partea civilă indică moştenitorii sau, după caz, succesorii în drepturi ori lichidatorii părţii responsabile civilmente, în termen de cel mult două luni de la data la care a luat cunoştinţă de împrejurarea respectivă.30 (3) Abrogat Art. 25 ART. 346 Art. 25 şi 26 din N.C.proc.pen. reia, în esenţă, disp. art. 346 şi 348 din vechiul Cod. Rezolvarea acţiunii civile în Rezolvarea acţiunii civile Ca un element de noutate, art. 25 alin. (6) din N.C.proc.pen. consacră în plus un caz de procesul penal (1) În caz de condamnare, nesoluţionare a acţiunii civile, şi anume dacă nu sunt îndeplinite condiţiile prev. de art. 24 din (1) Instanţa se pronunţă achitare sau încetare a N.C.proc.pen.. prin aceeaşi hotărâre atât procesului penal, instanţa se asupra acţiunii penale, cât şi pronunţă prin aceeaşi sentinţă şi asupra acţiunii civile. asupra acţiunii civile. (2) Când acţiunea civilă are (2) Când achitarea s-a pronunţat ca obiect repararea pentru cazul prevăzut în art. 10 prejudiciului material prin alin. 1 lit. b1) ori pentru că restituirea lucrului, iar instanţa a constatat existenţa aceasta este posibilă, unei cauze care înlătură instanţa dispune ca lucrul să caracterul penal al faptei sau fie restituit părţii civile. pentru că lipseşte vreunul dintre (3) Instanţa, chiar dacă nu elementele constitutive ale există constituire de parte infracţiunii, instanţa poate civilă, se pronunţă cu privire obliga la repararea pagubei la desfiinţarea totală sau materiale şi a daunelor morale, parţială a unui înscris sau la potrivit legii civile. restabilirea situaţiei (3) Nu pot fi acordate anterioare săvârşirii despăgubiri civile în cazul când infracţiunii. achitarea s-a pronunţat pentru (4) Abrogat că fapta imputată nu există, ori (5) În caz de achitare a nu a fost săvârşită de inculpat. inculpatului sau de încetare (4) Instanţa penală nu a procesului penal, în baza soluţionează acţiunea civilă când art. 16 alin. (1) lit. b) teza pronunţă achitarea pentru cazul întâi, lit. e), f), g), i) şi j), prevăzut în art. 10 alin. 1 lit. b) precum şi în cazul prevăzut ori când pronunţă încetarea de art. 486 alin. (2), instanţa procesului penal pentru vreunul lasă nesoluţionată acţiunea dintre cazurile prevăzute în art. civilă. 10 alin. 1 lit. f) şi j), precum şi în (6) Instanţa lasă caz de retragere a plângerii nesoluţionată acţiunea prealabile.31 civilă şi în cazul în care Art.348 moştenitorii sau, după caz, Rezolvarea separată a acţiunii succesorii în drepturi ori civile lichidatorii părţii civile nu îşi Instanţa, chiar dacă nu există exprimă opţiunea de a constituire de parte civilă, se continua exercitarea pronunţă asupra reparării acţiunii civile sau, după caz, pagubei materiale şi a daunelor partea civilă nu indică morale în cazurile prevăzute în moştenitorii, succesorii în art. 17, iar în celelalte cazuri drepturi ori lichidatorii numai cu privire la restituirea părţii responsabile lucrului, desfiinţarea totală sau civilmente în termenul parţială a unui înscris şi prevăzut la art. 24 alin. (1) şi restabilirea situaţiei anterioare (2). săvârşirii infracţiunii. Art. 26 Art.347 În ceea ce priveşte acţiunea civilă, a fost regândită soluţia trimiterii cauzei, după disjungere, la Disjungerea acţiunii civile Rezolvarea separată a acţiunii instanţa civilă, (existentă în varianta iniţială a codului) din considerente legate de realizarea cât (1) Instanţa poate dispune civile mai eficientă a procesului de administrare a justiţiei. Astfel, deşi soluţia preconizată de Codul de disjungerea acţiunii civile, Instanţa poate dispune procedură penală are în vedere evitarea prelungirii în mod nejustificat a soluţionării procesului când soluţionarea acesteia disjungerea acţiunii civile şi penal, prin trimiterea acţiunii civile la instanţa civilă, această opţiune ar fi generat o determină depăşirea amânarea judecării acesteia într- supraîncărcare a instanţelor civile. Pe de altă parte, continuarea judecării acţiunii civile de către termenului rezonabil de o altă şedinţă, în cazul când instanţa penală, după disjungere, este de natură să asigure ambele deziderate avute în vedere, soluţionare a acţiunii rezolvarea pretenţiilor civile ar respectiv soluţionarea cu celeritate a acţiunii penale şi respectarea termenului rezonabil cu penale. Soluţionarea provoca întârzierea soluţionării privire la latura civilă. Un argument în acest sens îl reprezintă faptul că, în această ipoteză, acţiunii civile rămâne în acţiunii penale. probele deja administrate pe latură civilă rămân câştigate cauzei, în timp ce trimiterea cauzei la competenţa instanţei instanţa civilă ar fi presupus readministrarea acestora. Soluţia păstrării acţiunii civile în penale. competenţa instanţei penale este de natură să asigure calitatea actului de justiţie în ansamblul (2) Disjungerea se dispune său. de către instanţă din oficiu ori la cererea procurorului sau a părţilor. (3) Probele administrate până la disjungere vor fi folosite la soluţionarea acţiunii civile disjunse. (4) Abrogat (5) Încheierea prin care se disjunge acţiunea civilă este32 definitivă. Art. 27 Art.19 Art. 27 din N.C.proc.pen. reia, în esenţă, disp art. 19 şi 20 din vechiul Cod. Cazurile de soluţionare a Acţiunea adresată instanţei Suplimentar, sunt reglementate posibilităţi ale persoanei vătămate (sau succesorilor acesteia) acţiunii civile la instanţa civile de a opta între instanţa civilă şi cea penală, cu respectarea anumitor condiţii [alin. (1), (2), (4), civilă (1)Persoana vătămată care nu s- (7)] (1) Dacă nu s-au constituit a constituit parte civilă în parte civilă în procesul procesul penal poate introduce penal, persoana vătămată la instanţa civilă acţiune pentru sau succesorii acesteia pot repararea pagubei materiale şi a introduce la instanţa civilă daunelor morale pricinuite prin acţiune pentru repararea infracţiune. prejudiciului cauzat prin (2)Judecata în faţa instanţei infracţiune. civile se suspendă până la (2) Persoana vătămată sau rezolvarea definitivă a cauzei succesorii acesteia, care s- penale. au constituit parte civilă în (3)De asemenea, poate să procesul penal, pot pornească acţiune în faţa introduce acţiune la instanţei civile persoana instanţa civilă dacă, prin vătămată care s-a constituit hotărâre definitivă, instanţa parte civilă sau pentru care s-a penală a lăsat nesoluţionată pornit din oficiu acţiunea civilă acţiunea civilă. Probele în procesul penal, dar acesta a administrate în cursul fost suspendat. În caz de reluare procesului penal pot fi a procesului penal, acţiunea folosite în faţa instanţei introdusă la instanţa civilă se civile. suspendă. (3) Persoana vătămată sau (4)Persoana vătămată care a succesorii acesteia care s-au pornit acţiunea în faţa instanţei constituit parte civilă în civile poate să părăsească procesul penal pot să această instanţă şi să se introducă acţiune în faţa adreseze organului de urmărire instanţei civile dacă penală sau instanţei de judecată, procesul penal a fost dacă punerea în mişcare a suspendat. În caz de reluare acţiunii penale a avut loc ulterior a procesului penal, acţiunea sau procesul penal a fost reluat33 introdusă la instanţa civilă după suspendare. Părăsirea se suspendă în condiţiile instanţei civile nu poate avea loc prevăzute la alin. (7). dacă aceasta a pronunţat o (4) Persoana vătămată sau hotărâre chiar nedefinitivă. succesorii acesteia, care au pornit acţiunea în faţa Art. 20 instanţei civile, pot să Cazuri speciale de rezolvare a părăsească această instanţă acţiunii civile şi să se adreseze organului (1) Persoana vătămată de urmărire penală, constituită parte civilă în judecătorului ori instanţei, procesul penal poate să dacă punerea în mişcare a pornească acţiune în faţa acţiunii penale a avut loc instanţei civile, dacă instanţa ulterior sau procesul penal penală, prin hotărârea rămasă a fost reluat după definitivă, a lăsat nesoluţionată suspendare. Părăsirea acţiunea civilă. instanţei civile nu poate (2) În cazurile în care acţiunea avea loc dacă aceasta a civilă a fost exercitată din oficiu, pronunţat o hotărâre, chiar dacă se constată din probe noi nedefinitivă. că paguba şi daunele morale nu (5) În cazul în care acţiunea au fost integral reparate, civilă a fost exercitată de diferenţa poate fi cerută pe procuror, dacă se constată calea unei acţiuni la instanţa din probe noi că prejudiciul civilă. nu a fost integral acoperit (3) De asemenea, persoana prin hotărârea definitivă a vătămată se poate adresa cu instanţei penale, diferenţa acţiune la instanţa civilă pentru poate fi cerută pe calea repararea pagubelor materiale şi unei acţiuni la instanţa a daunelor morale care s-au civilă. născut ori s-au descoperit după (6) Persoana vătămată sau pronunţarea hotărârii penale de succesorii acesteia pot prima instanţă. introduce acţiune la instanţa civilă, pentru repararea prejudiciului născut ori descoperit după constituirea ca parte civilă.34 (7) În cazul prevăzut la alin. (1), judecata în faţa instanţei civile se suspendă după punerea în mişcare a acţiunii penale şi până la rezolvarea în primă instanţă a cauzei penale, dar nu mai mult de un an. Art. 28 Art. 22 Art. 28 din N.C.proc.pen. reia, în esenţă, art. 22 din vechiul Cod, cu adăugarea unei noi teze în Autoritatea hotărârii Autoritatea hotărârii penale în cadrul alin. (1), în care se stipulează că instanţa civilă nu este legată de hotărârea definitivă de penale în procesul civil şi civil şi efectele hotărârii civile în achitare sau de încetare a procesului penal în ceea ce priveşte existenţa prejudiciului ori a efectele hotărârii civile în penal vinovăţiei autorului faptei ilicite. procesul penal (1) Hotărârea definitivă a (1) Hotărârea definitivă a instanţei penale are autoritate instanţei penale are de lucru judecat în faţa instanţei autoritate de lucru judecat civile care judecă acţiunea civilă, în faţa instanţei civile care cu privire la existenţa faptei, a judecă acţiunea civilă, cu persoanei care a săvârşit-o şi a privire la existenţa faptei şi vinovăţiei acesteia. a persoanei care a săvârşit- (2) Hotărârea definitivă a o. Instanţa civilă nu este instanţei civile prin care a fost legată de hotărârea soluţionată acţiunea civilă nu are definitivă de achitare sau de autoritate de lucru judecat în încetare a procesului penal faţa organului de urmărire în ceea ce priveşte existenţa penală şi a instanţei penale, cu prejudiciului ori a vinovăţiei privire la existenţa faptei penale, autorului faptei ilicite. a persoanei care a săvârşit-o şi a (2) Hotărârea definitivă a vinovăţiei acesteia. instanţei civile prin care a fost soluţionată acţiunea civilă nu are autoritate de lucru judecat în faţa organelor judiciare penale cu privire la existenţa faptei penale, a persoanei care a săvârşit-o şi a vinovăţiei acesteia.35 Art. 29. Participanţii în Art. 23. Inculpatul. NCPP oferă o reglementare sistematică a participanţilor în cadrul procesului penal. După procesul penal. Participanţii Persoana împotriva căreia prezentarea generală a participanţilor NCPP a procedat la definirea acestora şi la enumerarea în procesul penal sunt: s-a pus în mişcare drepturilor lor procesuale. organele judiciare, avocatul, acţiunea penală este parte părţile, subiecţii procesuali în procesul penal şi se Se remarcă distincţia efectuată între părţi (paricipant care apare ca subiect activ sau pasiv al principali, precum şi alţi numeşte inculpat. acţiunii penale sau civile) şi subiecţii procesuali principali (care nu exercită şi nici nu sunt subiecţi procesuali. Art. 24. Alte părţi în subiecţi pasivi ai vreunei acţiuni în procesul penal). procesul penal. Art. 30. Organele (1) Persoana care a suferit NCPP nu mai prevede în categoria participanţilor învinuitul şi partea vătămată. judiciare. Organele prin fapta penală o specializate ale statului care vătămare fizică, morală În ceea ce priveşte drepturile procesuale NCPP stipulează un regim gradual, plenitudinea realizează activitatea sau materială, dacă acestora fiind acordată părţilor. Procurorul deşi subiect activ al acţiunii penale nu este parte în judiciară sunt: participă în procesul procesul penal fiind inclus în categoria organelor judiciare, distinctă de cea a părţilor. a) organele de cercetare penal, se numeşte parte penală; vătămată. Asistenţa juridică sau reprezentarea în procesul penal poate fi asigurată numai prin intermediul b) procurorul; (2) Persoana vătămată unui avocat, NCPP renunţând la folosirea noţiunii de apărător. c) judecătorul de care exercită acţiunea drepturi şi libertăţi; civilă în cadrul procesului d) judecătorul de cameră penal se numeşte parte preliminară; civilă. (3) Persoana e) instanţele chemată în procesul penal judecătoreşti. să răspundă, potrivit legii civile, pentru pagubele Art. 31. Avocatul. provocate prin fapta Avocatul asistă sau învinuitului sau reprezintă părţile ori inculpatului, se numeşte subiecţii procesuali în parte responsabilă condiţiile legii. civilmente. Art. 32. Părţile. (1) Părţile sunt subiecţii procesuali care exercită sau împotriva cărora se exercită o acţiune judiciară. (2) Părţile din procesul penal sunt inculpatul, partea civilă şi partea responsabilă36 civilmente. Art. 33. Subiecţii Art. 24. Alte părţi în Categorie nouă de participanţi introdusă de NCPP, subiecţii procesuali principali sunt persoana procesuali principali. (1) procesul penal. vătămată şi suspectul. Subiecţii procesuali principali (1) Persoana sunt suspectul şi persoana care a suferit prin fapta Victima infracţiunii nu mai poate dobândi calitatea de parte procesuală, fiind numai subiect vătămată. penală o vătămare fizică, procesual principal. În ipoteza în care victima infracţiunii nu doreşte să participe în procesul (2) Subiecţii procesuali morală sau mate- penal în calitate de persoană vătămată va fi audiată după procedura ascultării martorului. principali au aceleaşi rială, dacă participă în drepturi şi obligaţii ca şi procesul penal, se Noţiunea de suspect este intim legată de conceptul de persoană împotriva căreia a fost părţile, cu excepţia celor pe numeşte parte vătămată. formulată o acuzaţie în materie penală în sensul autonom dat acestei noţiuni în jurisprudenşa care legea le acordă numai (...) CEDO. După începerea urmăririi penale in rem procurorul poate dispune continuarea efectuării acestora. Art. 229. Învinuitul. acesteia faţă de suspect în condiţiile art. 303 alin. 3 NCPP. Persoana faţă de care se Art. 34. Alţi subiecţi efectuează urmărirea procesuali. În afara penală se numeşte învinuit participanţilor prevăzuţi la cât timp nu a fost pusă în art. 33, sunt subiecţi mişcare acţiunea penală procesuali: martorul, împotriva sa. expertul, interpretul, agentul procedural, organele speciale de constatare, precum şi orice alte persoane sau organe prevăzute de lege având anumite drepturi, obligaţii sau atribuţii în procedurile judiciare penale. Art. 35. Competenţa Art. 25. Competenţa Ca şi în vechiul cod, potrivit NCPP judecătoria are plenitudine de competenţă. judecătoriei. (1) Judecătoria judecătoriei. judecă în primă instanţă (1) Judecătoria judecă în Incriminările nou introduse prin NCP (cum ar fi de pildă, vătămarea fătului, violarea vieţii toate infracţiunile, cu primă instanţă toate private, violarea sediului profesional etc.) sunt în principiu în competenţa judecătoriei. excepţia celor date prin lege infracţiunile, cu excepţia în competenţa altor celor date prin lege în Spre deosebire de vechiul cod, potrivit NCPP vor fi în competenţa judecătoriei variantele37 instanţe. competenţa altor instanţe. agravate ale infracţiunii de lipsire de libertate în mod ilegal, infracţiunea de viol când victima nu (2) Judecătoria (2) Judecătoria a împlinit 15 ani, varianta agravată a infracţiunii de tâlhărie sau de înşelăciune prevăzută de soluţionează şi alte cauze soluţionează şi alte cazuri vechiul cod care a avut ca urmare producerea unor consecinţe deosebit de grave (aceasta anume prevăzute de lege. anume prevăzute de lege. nemairegăsindu-se între variantele agravate în NCP), conflictul de interese, evadarea, înlesnirea evadării etc. Art. 27. Competenţa Spre deosebire de vechiul cod, Tribunalul: Art. 36. Competenţa tribunalului. Tribunalul: 1. tribunalului. (1) Tribunalul judecă în primă instanţă: 1. va judeca toate infracţiunile cu privire la care urmărirea penală a fost efectuată de către judecă în primă instanţă: a) infracţiunile prevăzute Direcţia de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism sau a) infracţiunile prevăzute de Codul penal în Direcţia Naţională Anticorupţie, dacă nu sunt date prin lege în competenţa altor de Codul penal la art. art. 174-177, art. 179, art. instanţe ierarhic superioare; 188-191, 189 alin. (3)-(5), art. 197 2. nu va mai avea competenţa materială de a judeca tâlhăria care a produs consecinţe art. 209-211, art. 254, 263, alin. (3), art. 211 deosebit de grave, sau înşelăciunea care a produs consecinţe deosebit de grave, 282, art. 289-294, art. 303, alin. (3), art. 212 alin. (3), variantele agravate ale infracţiunii de lipsire de libertate în mod ilegal, infracţiunea de 304, 306, 307, 309, 345, 346, art. 215 alin. (5), art. 254, viol când victima nu a împlinit 15 ani, ori cercetarea abuzivă sau supunerea la rele trata- 354 şi art. 360-367; art. 255, art. 257, mente, represiunea nedreaptă, evadarea, înlesnirea evadării, infracţiuni care vor intra în b) infracţiunile săvârşite art. 266-270, art. 2791, sfera de competenţă a judecătoriei; cu intenţie depăşită care au art. 312 şi art. 317, 3. Va avea competenţa de a judeca variantele agravate ale delapidării, abuz în serviciu, avut ca urmare moartea precum şi infracţiunea de neglijenţă în serviciu etc; unei persoane; contrabandă, dacă a avut 4. Nu va mai judeca recursuri; c) infracţiunile cu privire ca obiect arme, muniţii 5. Va judeca contestaţiile formulate împotriva hotărârilor pronunţate de judecătorie în la care urmărirea penală a sau materii explozive ori cazurile prevăzute de lege. fost efectuată de către radioactive; b) Direcţia de Investigare a infracţiunile săvârşite cu Infracţiunilor de intenţie, care au avut ca Criminalitate Organizată şi urmare moartea sau Terorism sau Direcţia sinuciderea victimei; c) Naţională Anticorupţie, dacă abrogată; d) infracţiunile nu sunt date prin lege în privind traficul şi consumul competenţa altor instanţe ilicit de droguri; e) ierarhic superioare; infracţiunea de bancrută c1) infracţiunile de frauduloasă, dacă fapta spălare a banilor şi priveşte sistemul bancar; infracţiunile de evaziune e1) infracţiunile de spălare fiscală prevăzute de art. 9 a banilor şi infracţiunile de38 din Legea nr. 241/2005 evaziune fiscală prevăzute pentru prevenirea şi de art. 9 din Legea nr. combaterea evaziunii fiscale, 241/2005 pentru cu modificările ulterioare; prevenirea şi combaterea d) alte infracţiuni date evaziunii fiscale, cu Art. 36-37 prin lege în competenţa sa. modificările ulterioare; f) (2) Tribunalul alte infracţiuni date prin soluţionează conflictele de lege în competenţa sa; 2. competenţă ivite între abrogat; 3. ca instanţă de judecătoriile din recurs, judecă recursurile circumscripţia sa, precum şi împotriva sentinţelor contestaţiile formulate pronunţate de judecătorii împotriva hotărârilor privind infracţiunile pentru pronunţate de judecătorie în care punerea în mişcare a cazurile prevăzute de lege. acţiunii penale se face la (3) Tribunalul plângerea prealabilă a soluţionează şi alte cauze persoanei vătămate, anume prevăzute de lege. precum şi recursurile împotriva hotărârilor penale pronunţate de judecătorii în materia măsurilor preventive, a liberării provizorii sau a măsurilor asigurătorii, a hotărârilor penale pronunţate de judecătorii în materia executării hotărârilor penale sau a reabilitării, precum şi în alte cazuri anume prevăzute de lege; 4. soluţionează conflictele de competenţă ivite între judecătoriile din circumscripţia sa, precum şi alte cazuri anume39 prevăzute de lege. Art. 37. Competenţa Art. 26. Competenţa Potrivit NCPP sistemul justiţiei militare este format din două paliere de instanţe: tribunalele tribunalului militar. (1) tribunalului militar. militare şi Curtea Militară de Apel Bucureşti; la data intrării în vigoare a NCPP şi LPANCPP Tribunalul militar judecă în Tribunalul militar: Tribunalul Militar Bucureşti şi Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar Bucureşti au fost primă instanţă toate 1. judecă în primă desfiinţate; posturile ocupate şi personalul din cadrul Tribunalului Militar Bucureşti şi infracţiunile comise de instanţă: Parchetului Militar de pe lângă Tribunalul Militar Bucureşti au fost transferate la Tribunalul militari până la gradul de a) infracţiunile prevăzute Militar Teritorial Bucureşti sau, după caz, la Parchetul Militar de pe lângă Tribunalul Militar colonel inclusiv, cu excepţia în Teritorial Bucureşti, iar posturile vacante, în funcţie de necesităţi, vor putea fi transferate şi la celor date prin lege în com- art. 331-352 din Codul alte instanţe militare sau parchete militare. petenţa altor instanţe. penal, precum şi alte (2) Tribunalul militar infracţiuni săvârşite în Tribunalul militar judecă în primă instanţă toate infracţiunile comise de militari până la gradul de soluţionează şi alte cauze legătură cu îndatoririle de colonel inclusiv (indiferent de natura infracţiunii şi indiferent dacă acestea sunt sau nu în legătură cu anume prevăzute de lege. serviciu, comise de militari îndatoririle de serviciu de militari), cu excepţia celor date prin lege în competenţa altor instanţe. până la gradul de colonel inclusiv, cu excepţia celor date în competenţa altor instanţe; b) abrogată; 2. judecă şi soluţionează şi alte cauze anume prevăzute de lege. (...) Art. 28. Competenţa tribunalului militar teritorial. Tribunalul militar teritorial: 1. judecă în primă instanţă: a) infracţiunile menţionate în art. 27 pct. 1 lit. a)-e1), săvârşite în legătură cu îndatoririle de serviciu, de militari până la gradul de colonel inclusiv; b) alte infracţiuni date prin lege în competenţa40 sa; 2. abrogat; 3. ca instanţă de recurs, judecă recursurile împotriva sentinţelor pronunţate de tribunalele militare privind infracţiunile pentru care punerea în mişcare a acţiunii penale se face la plângerea prealabilă a persoanei vătămate, precum şi recursurile împotriva hotărârilor penale pronunţate de tribunalul militar în materia măsurilor preventive, a liberării provizorii sau a măsurilor asigurătorii, a hotărârilor penale pronunţate de tribunalul militar în materia executării hotărârilor penale sau a reabilitării, precum şi în alte cazuri anume prevăzute de lege; 4. soluţionează conflictele de competenţă ivite între tribunalele militare din circumscripţia sa, precum şi alte cazuri anume prevăzute de lege. Art. 281. Competenţa Spre deosebire de vechiul cod, potrivit NCPP Curţile de apel: Art. 38. Competenţa Curţii de Apel. Curtea de curţii de apel. (1) Curtea de Apel: 1. Nu mai au competenţa de a judeca conflictul de interese; apel judecă în primă41 instanţă: 1. judecă în primă 2. Judecă infracţiunile săvârşite de auditori publici externi, de adjuncţii Avocatului a) infracţiunile prevăzute instanţă: Poporului şi de chestori; de Codul penal la art. a) infracţiunile prevăzute 3. Judecă apelurile formulate împotriva hotărârilor penale pronunţate, în primă instanţă, 394-397, 399-412 şi de Codul penal în art. atât de judecătorii, cât şi de tribunal. 438-445; 155-173 şi infracţiunile b) infracţiunile privind privind siguranţa securitatea naţională a naţională a României României, prevăzute în legi prevăzute în legi speciale; speciale; a1) infracţiunile prevăzute c) infracţiunile săvârşite de Codul penal în de judecătorii de la judecătorii, tribunale şi de art. 2531, art. 273-276 procurorii de la parchetele când s-a produs o care funcţionează pe lângă catastrofă de cale ferată şi aceste instanţe; art. 356-361; b) d) infracţiunile săvârşite infracţiunile săvârşite de de avocaţi, notari publici, judecătorii de la executori judecătoreşti, de judecătorii şi tribunale şi controlorii financiari ai Curţii de procurorii de la de Conturi, precum şi parchetele care Art. 38 auditori publici externi; funcţionează pe lângă e) infracţiunile săvârşite aceste instanţe, precum şi de şefii cultelor religioase de avocaţi, notari publici, organizate în condiţiile legii executori judecătoreşti şi şi de ceilalţi membri ai de controlorii financiari ai înaltului cler, care au cel Curţii de Conturi; b1) puţin rangul de arhiereu sau infracţiunile săvârşite de echivalent al acestuia; şefii cultelor religioase f) infracţiunile săvârşite organizate în condiţiile de magistraţii-asistenţi de la legii şi de ceilalţi membri Înalta Curte de Casaţie şi ai înaltului cler, care au cel Justiţie, de judecătorii de la puţin rangul de arhiereu curţile de apel şi Curtea sau echivalent al acestuia; Militară de Apel, precum şi b2) infracţiunile săvârşite de procurorii de la de magistraţii asistenţi de parchetele de pe lângă la Înalta Curte de Casaţie aceste instanţe; şi Justiţie, de judecătorii42 g) infracţiunile săvârşite de la curţile de apel şi de membrii Curţii de Curtea Militară de Apel, Conturi, de preşedintele precum şi de procurorii de Consiliului Legislativ, de la parchetele de pe lângă Avocatul Poporului, de aceste instanţe; b3) adjuncţii Avocatului infracţiunile săvârşite de Poporului şi de chestori; membrii Curţii de Conturi, h) cererile de de preşedintele Consiliului strămutare, în cazurile Legislativ şi de Avocatul prevăzute de lege. Poporului; (2) Curtea de apel judecă c) abrogată; apelurile împotriva d) alte infracţiuni date hotărârilor penale prin lege în competenţa pronunţate în primă instanţă sa; de judecătorii şi de e)-f) abrogate. tribunale. 2. ca instanţă de apel, (3) Curtea de apel judecă apelurile împotriva soluţionează conflictele de hotărârilor penale competenţă ivite între pronunţate în primă instanţele din circumscripţia instanţă de tribunale; sa, altele decât cele 3. ca instanţă de recurs, prevăzute la art. 36 alin. (2), judecă recursurile precum şi contestaţiile împotriva hotărârilor formulate împotriva penale pronunţate de hotărârilor pronunţate de judecătorii în primă tribunale în cazurile instanţă, cu excepţia celor prevăzute de lege. date în competenţa (4) Curtea de apel tribunalului, precum şi în soluţionează şi alte cauze alte cazuri anume anume prevăzute de lege. prevăzute de lege; 4. solu- ţionează conflictele de competenţă ivite între tribunale sau între judecătorii şi tribunale din circumscripţia sa ori între judecătorii din43 circumscripţia unor tribunale diferite aflate în circumscripţia Curţii, precum şi alte cazuri anume prevăzute de lege; 5. soluţionează cererile prin care s-a solicitat extrădarea sau transferul persoanelor condamnate în străinătate; 6. soluţionează cererile de strămutare, în cazurile prevăzute de lege. Art. 39. Competenţa Art. 282. Competenţa Cu adaptările necesare în urma intrării în vigoare a NCPP, precum şi a regimului dublului grad de curţii militare de apel. (1) Curţii Militare de Apel. jurisdicţie, reglementerea este în principiu similară în ambele coduri. Curtea militară de apel Curtea Militară de Apel: 1. judecă în primă instanţă: judecă în primă instanţă: a) infracţiunile prevăzute a) infracţiunile prevăzute de Codul penal la art. de Codul penal în art. 394-397, 399-412 şi 155-173 şi art. 356-361, 438-445, săvârşite de săvârşite de militari; militari; b) infracţiunile săvârşite de judecătorii tribunalelor b) infracţiunile privind militare şi ai tribunalelor securitatea naţională a militare teritoriale, României, prevăzute în legi precum şi de procurorii speciale, săvârşite de militari de la parchetele militari; militare de pe lângă c) infracţiunile săvârşite aceste instanţe; c) alte de judecătorii tribunalelor infracţiuni date prin lege militare şi de procurorii în competenţa sa; 2. ca militari de la parchetele instanţă de apel, judecă militare care funcţionează apelurile împotriva pe lângă aceste instanţe. hotărârilor pronunţate în d) infracţiunile săvârşite primă instanţă de44 de generali, mareşali şi tribunalele militare teri- amirali; toriale; 3. ca instanţă de e) cererile de strămutare, recurs, judecă recursurile în cazurile prevăzute de lege. împotriva hotărârilor (2) Curtea militară de penale pronunţate de apel judecă apelurile tribunalul militar în primă împotriva hotărârilor penale instanţă, cu excepţia celor pronunţate de tribunalele date în competenţa militare. tribunalului militar teritorial, precum şi în alte (3) Curtea militară de cazuri anume prevăzute apel soluţionează conflictele de lege; 4. soluţionează de competenţă ivite între conflictele de competenţă tribunalele militare din ivite între tribunalele circumscripţia sa, precum şi militare teritoriale sau contestaţiile formulate între tribunalele militare şi împotriva hotărârilor tribunalele militare pronunţate de acestea în teritoriale ori între cazurile prevăzute de lege. tribunalele militare din (4) Curtea militară de raza de competenţă a apel soluţionează şi alte unor tribunale militare cauze anume prevăzute de teritoriale diferite, precum lege. şi alte cazuri anume prevăzute de lege. 5. soluţionează cererile de strămutare, în cazurile prevăzute de lege. Art. 29. Competenţa Din punctul de vedere al competenţei personale, aceasta este relativ similară în ambele coduri. Art. 40. Competenţa Înaltei Curţi de Casaţie şi Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. Înalta Curte de Se remarcă o degrevare importantă a rolului instanţei supreme care întăreşte rolul acesteia de Justiţie. Casaţie şi Justiţie: instanţă de casaţie. (1) Înalta Curte de Casaţie şi 1. judecă în primă Justiţie judecă în primă instanţă: instanţă infracţiunile de a) infracţiunile săvârşite înaltă trădare, infracţiunile de senatori, deputaţi şi săvârşite de senatori, europarlamentari; deputaţi şi membri din45 România în Parlamentul b) infracţiunile săvârşite European, de membrii de membrii Guvernului; Guvernului, de judecătorii c) infracţiunile săvârşite Curţii Constituţionale, de de judecătorii Curţii membrii Consiliului Superior Constituţionale; al Magistraturii, de d) infracţiunile săvârşite judecătorii Înaltei Curţi de de membrii Consiliului Casaţie şi Justiţie şi de Superior al Magistraturii; procurorii de la Parchetul de e) infracţiunile săvârşite pe lângă Înalta Curte de de judecătorii Înaltei Curţi Casaţie şi Justiţie. de Casaţie şi Justiţie, (2) Înalta Curte de precum şi de procurorii de Casaţie şi Justiţie judecă la Parchetul de pe lângă apelurile împotriva Înalta Curte de Casaţie şi hotărârilor penale Justiţie; pronunţate în primă instanţă f) infracţiunile săvârşite de de curţile de apel, de curţile mareşali, amirali, generali militare de apel şi de Secţia şi chestori; penală a Înaltei Curţi de g) alte cauze date prin Casaţie şi Justiţie. lege în competenţa sa; (3) Înalta Curte de 2. ca instanţă de recurs, Casaţie şi Justiţie judecă judecă: recursurile în casaţie a) recursurile împotriva împotriva hotărârilor penale hotărârilor penale definitive, precum şi pronunţate, în primă recursurile în interesul legii. instanţă, de curţile de apel (4) Înalta Curte de şi Curtea Militară de Apel; Casaţie şi Justiţie b) recursurile împotriva soluţionează conflictele de hotărârilor penale competenţă în cazurile în pronunţate, ca instanţe de apel, de curţile de apel şi care este instanţa superioară Curtea Militară de Apel; comună instanţelor aflate în c) recursurile împotriva conflict, cazurile în care hotărârilor penale cursul justiţiei este întrerupt, pronunţate, în primă cererile de strămutare în instanţă, de secţia penală cazurile prevăzute de lege,46 precum şi contestaţiile a Înaltei Curţi de Casaţie şi formulate împotriva Justiţie, precum şi alte hotărârilor pronunţate de cazuri prevăzute de lege. curţile de apel în cazurile 3. judecă recursurile în prevăzute de lege. interesul legii; (5) Înalta Curte de 4. abrogat; Casaţie şi Justiţie 5. soluţionează: soluţionează şi alte cauze a) conflictele de anume prevăzute de lege. competenţă în cazurile în care Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie este instanţa superioară comună; b) cazurile în care cursul justiţiei este întrerupt; c) cererile de strămutare, în cazurile prevăzute de lege; d) alte cazuri anume prevăzute de lege Art. 41. Competenţa Art. 30. Competenţa Spre deosebire de vechiul cod, ordinea de preferinţă legală este accentuată de NCPP, aceasta pentru infracţiunile pentru infracţiunile neaplicându-se în privinţa judecării cauzelor numai în ipoteza sesizărilor simultane ci şi atunci săvârşite pe teritoriul săvârşite în ţară. când: două sau mai multe instanţe sunt sesizate simultan ori urmărirea penală s-a efectuat cu României. (1) Competenţa (1) Competenţa după nerespectarea acestei ordini. după teritoriu este teritoriu este determinată determinată, în ordine, de: de: Dacă o infracţiune a fost săvârşită în circumscripţia mai multor instanţe, oricare dintre acestea a) locul săvârşirii a) locul unde a fost este competentă să o judece. infracţiunii; săvârşită infracţiunea; b) locul în care a fost b) locul unde a fost prins Atunci când când niciunul dintre locurile menţionate în art. 41 alin. 1 NCPP nu este cunoscut sau prins suspectul sau făptuitorul; când sunt sesizate succesiv două sau mai multe instanţe dintre cele competente teritorial, inculpatul; c) locul unde locuieşte competenţa revine instanţei mai întâi sesizate. c) locuinţa suspectului făptuitorul; d) locul unde sau inculpatului persoană locuieşte persoana Având în vedere definiţia infracţiunii săvârşite pe teritoriul României, prevăzută de art. 8 alin. 3 fizică ori, după caz, sediul NCP, ca element de noutate NCPP stipulează un set de reguli pentru determinarea competenţei vătămată. inculpatului persoană teritoriale în cazul infracţiunilor săvârşite pe o navă sub pavilion românesc sau pe o aeronavă (2) Judecarea cauzei juridică, la momentul la care înmatriculată în România. revine aceleia dintre a săvârşit fapta;47 d) locuinţa sau, după caz, instanţele competente sediul persoanei vătămate. potrivit alin. (1), în a cărei (2) Prin locul săvârşirii rază teritorială s-a infracţiunii se înţelege locul efectuat urmărirea unde s-a desfăşurat penală. activitatea infracţională, în (3) Când urmărirea penală totul sau în parte, ori locul se efectuează de către unde s-a produs urmarea Parchetul de pe lângă acesteia. Înalta Curte de Casaţie şi (3) În cazul în care, Justiţie sau de către potrivit alin. (2), o parchetele de pe lângă infracţiune a fost săvârşită în curţile de apel ori de pe circumscripţia mai multor lângă tribunale sau de instanţe, oricare dintre către un organ de acestea este competentă să cercetare central ori o judece. judeţean, procurorul, prin (4) Când niciunul dintre rechizitoriu, stabileşte locurile prevăzute la alin. (1) căreia dintre instanţele nu este cunoscut sau când sunt sesizate succesiv două prevăzute în alin. (1) îi sau mai multe instanţe revine competenţa de a dintre cele prevăzute la alin. judeca, ţinând seama ca, (1), competenţa revine în raport cu împrejurările instanţei mai întâi sesizate. cauzei, să fie asigurată (5) Ordinea de prioritate buna desfăşurare a prevăzută la alin. (1) se procesului penal. aplică în cazul în care două (4) Prin locul săvârşirii sau mai multe instanţe sunt infracţiunii se înţelege sesizate simultan ori locul unde s-a desfăşurat urmărirea penală s-a activitatea infracţională, efectuat cu nerespectarea în totul sau în parte, ori acestei ordini. locul unde s-a produs (6) Infracţiunea săvârşită rezultatul acesteia. pe o navă sub pavilion românesc este de competenţa instanţei în a cărei circumscripţie se află primul port român în care48 ancorează nava, în afară de cazul în care prin lege se dispune altfel. (7) Infracţiunea săvârşită pe o aeronavă înmatriculată în România este de competenţa instanţei în a cărei circumscripţie se află primul loc de aterizare pe teritoriul român. (8) Dacă nava nu ancorează într-un port român sau dacă aeronava nu aterizează pe teritoriul român, iar competenţa nu se poate determina potrivit alin. (1), competenţa este cea prevăzută la alin. (4). Art. 42. Competenţa Art. 31. Competenţa Dispoziţiile NCPP sunt similare cu cele din vechiul cod. pentru infracţiunile pentru infracţiunile săvârşite în afara teritoriului săvârşite în străinătate. României. (1) Infracţiunile săvârşite (1) Infracţiunile săvârşite în afara teritoriului ţării se în afara teritoriului României judecă, după caz, de către se judecă de către instanţele instanţele civile sau în a căror circumscripţie se militare în a căror rază află locuinţa suspectului sau teritorială îşi are domiciliul inculpatului persoană fizică sau locuieşte făptuitorul. ori, după caz, sediul Dacă acesta nu are inculpatului persoană domiciliul şi nici nu juridică. locuieşte în România, iar (2) Dacă inculpatul nu fapta este de competenţa locuieşte sau, după caz, nu judecătoriei, se judecă de are sediul în România, iar Judecătoria Sectorului 2, infracţiunea este de iar în celelalte cazuri, de competenţa judecătoriei, aceasta se judecă de instanţa competentă după49 Judecătoria Sectorului 2 materie şi calitatea Bucureşti, iar în celelalte persoanei, din municipiul cazuri, de instanţa Bucureşti, afară de cazul competentă după materie când prin lege se dispune ori după calitatea persoanei altfel. din municipiul Bucureşti, în (2) Infracţiunea săvârşită afară de cazul când prin lege pe o navă este de se dispune altfel. competenţa instanţei în a (3) Infracţiunea săvârşită cărei rază teritorială se pe o navă este de află primul port român în competenţa instanţei în a care ancorează nava, cărei circumscripţie se află afară de cazul în care prin primul port român în care lege se dispune altfel. ancorează nava, în afară de (3) Infracţiunea săvârşită cazul în care prin lege se pe o aeronavă este de dispune altfel. competenţa instanţei în a (4) Infracţiunea săvârşită cărei rază teritorială se pe o aeronavă este de află primul loc de competenţa instanţei în a cărei circumscripţie se află aterizare pe teritoriul primul loc de aterizare pe român. teritoriul român. (4) Dacă nava nu (5) Dacă nava nu ancorează într-un port ancorează într-un port român sau dacă aeronava român sau dacă aeronava nu nu aterizează pe teritoriul aterizează pe teritoriul român, competenţa este român, competenţa este cea cea prevăzută în alin. (1), prevăzută la alin. (1) şi (2), în afară de cazul în care prin afară de cazul în care prin lege se dispune altfel. lege se dispune altfel. Art. 43. Reunirea Art. 32. Reunirea Art. 43 NCPP grupează sub denumirea de reunirea cauzelor ipotezele de conexitate şi cauzelor. (1) Instanţa cauzelor. În caz de indivizibilitate stipulate de vechiul cod. dispune reunirea cauzelor în indivizibilitate sau de cazul infracţiunii continuate, conexitate, judecata în Ipotezele de reunire obligatorie reprezintă în fapt fostele cazuri de indivizibilitate de la art. 33 al concursului formal de primă instanţă, dacă are lit. b) şi c) din vechiul cod, în vreme de ipotezele de reunire facultative sunt fostele cazuri de infracţiuni sau în orice alte loc în acelaşi timp pentru conexitate şi cazul de indivizibilitate prevăzut de art. 33 lit. a din vechiul cod. cazuri când două sau mai toate faptele şi pentru toţi50 multe acte materiale făptuitorii, se efectuează alcătuiesc o singură de aceeaşi instanţă. NCPP stipuleaă o condiţie nouă ce trebuie îndeplinită pentru cazurile facultative de reunire a infracţiune. Art. 33. Cazurile de cauzelor: prin reunire să nu se întârzie judecata. (2) Instanţa poate indivizibilitate. Este dispune reunirea cauzelor, indivizibilitate: dacă prin aceasta nu se a) când la săvârşirea unei întârzie judecata, în infracţiuni au participat următoarele situaţii: mai multe persoane; a) când două sau mai b) când două sau mai multe infracţiuni au fost multe infracţiuni au fost săvârşite de aceeaşi săvârşite prin acelaşi act; persoană; c) în cazul infracţiunii b) când la săvârşirea unei continuate sau în orice infracţiuni au participat două alte cazuri când două sau sau mai multe persoane; mai multe acte materiale c) când între două sau alcătuiesc o singură mai multe infracţiuni există infracţiune. legătură şi reunirea cauzelor Art. 34. Cazurile de se impune pentru buna conexitate. Este înfăptuire a justiţiei. conexitate: (3) Dispoziţiile alin. (1) şi a) când două sau mai (2) sunt aplicabile şi în multe infracţiuni sunt cazurile în care în faţa săvârşite prin acte diferite, aceleiaşi instanţe sunt mai de una sau de mai multe multe cauze cu acelaşi persoane împreună, în obiect. acelaşi timp şi în acelaşi loc; b) când două sau mai multe infracţiuni sunt săvârşite în timp ori în loc diferit, după o prealabilă înţelegere între infractori; c) când o infracţiune este săvârşită pentru a pregăti, a înlesni sau a ascunde comiterea altei infracţiuni, ori este săvârşită pentru a51 înlesni sau a asigura sustragerea de la răspundere penală a făptuitorului altei infracţiuni; d) când între două sau mai multe infracţiuni există legătură şi reunirea cauzelor se impune pentru o bună înfăptuire a justiţiei. Art. 44. Competenţa în Art. 35. Competenţa în Regulile de determinare a competenţei în caz de reunire a cauzelor sunt similare în ambele caz de reunire a cauzelor. caz de indivizibilitate sau coduri. (1) În caz de reunire, dacă, în conexitate. raport cu diferiţii făptuitori (1) În caz de indivizibilitate ori diferitele fapte, sau conexitate, dacă competenţa aparţine, competenţa în raport cu potrivit legii, mai multor diferiţii făptuitori ori instanţe de grad egal, diferitele fapte aparţine, competenţa de a judeca potrivit legii, mai multor toate faptele şi pe toţi instanţe de grad egal, făptuitorii revine instanţei competenţa de a judeca mai întâi sesizate, iar dacă, toate faptele şi pe toţi după natura faptelor sau făptuitorii revine instanţei după calitatea persoanelor, mai întâi sesizate, iar dacă competenţa aparţine unor competenţa după natura instanţe de grad diferit, faptelor sau după Acortm. 4p4e-t4e5n ţa de a judeca calitatea persoanelor toate cauzele reunite revine aparţine unor instanţe de instanţei superioare în grad. grad diferit, competenţa (2) Competenţa judecării de a judeca toate cauzele cauzelor reunite rămâne reunite revine instanţei dobândită chiar dacă pentru superioare în grad. fapta sau pentru făptuitorul (2) Dacă dintre instanţe care a determinat una este civilă, iar alta competenţa unei anumite militară, competenţa instanţe s-a dispus52 disjungerea sau încetarea revine instanţei civile. (3) procesului penal ori s-a Dacă instanţa militară pronunţat achitarea. este superioară în grad, (3) Tăinuirea, favorizarea competenţa revine infractorului şi instanţei civile echivalente nedenunţarea unor în grad cu instanţa infracţiuni sunt de militară. competenţa instanţei care (4) Competenţa de a judecă infracţiunea la care judeca cauzele reunite acestea se referă, iar în cazul rămâne dobândită în care competenţa după instanţei, chiar dacă calitatea persoanelor pentru fapta sau pentru aparţine unor instanţe de făptuitorul care a grad diferit, competenţa de determinat competenţa a judeca toate cauzele acestei instanţe s-a dispus reunite revine instanţei disjungerea sau încetarea superioare în grad. procesului penal ori s-a (4) Dacă dintre instanţe pronunţat achitarea. (5) una este civilă, iar alta este Tăinuirea, favorizarea militară, competenţa revine infractorului şi instanţei civile. nedenunţarea unor (5) Dacă instanţa militară infracţiuni sunt de este superioară în grad, competenţa instanţei care competenţa revine instanţei judecă infracţiunea la care civile echivalente în grad acestea se referă, iar dacă competente potrivit art. 41 competenţa după şi 42. calitatea persoanelor aparţine unor instanţe de grad diferit, competenţa de a judeca toate cauzele reunite revine instanţei superioare în grad. Art. 36. Instanţa Reunirea cauzelor se poate dispune la cererea procurorului sau a părţilor şi din oficiu de către Art. 45. Procedura de competentă a hotărî instanţa competentă, care se pronunţă prin încheiere ce poate fi atacată numai odată cu fondul. reunire a cauzelor. (1) reunirea cauzelor. Reunirea cauzelor se poate (1) Reunirea cauzelor se53 dispune la cererea hotărăşte de instanţa procurorului sau a părţilor şi căreia îi revine din oficiu de către instanţa competenţa de judecată, competentă. potrivit dispoziţiilor art. (2) Cauzele se pot reuni 35. (...) dacă ele se află în faţa Art. 37. Cazuri speciale. primei instanţe, chiar după (1) În cazurile de desfiinţarea sau casarea indivizibilitate prevăzute în hotărârii, sau în faţa art. 33 lit. a) şi b), precum instanţei de apel. şi în cele de conexitate, (3) Instanţa se pronunţă cauzele sunt reunite dacă prin încheiere care poate fi ele se află în faţa primei atacată numai odată cu instanţe de judecată, chiar fondul. după desfiinţarea hotărârii cu trimitere de către instanţa de apel sau după casarea cu trimitere de către instanţa de recurs. (2) Cauzele se reunesc şi la instanţele de apel, precum şi la cele de recurs, de acelaşi grad, dacă se află în acelaşi stadiu de judecată. (3) În cazul de indivizibilitate prevăzut în art. 33 lit. c) cauzele trebuie să fie reunite întotdeauna Art. 46. Disjungerea Art. 38. Disjungerea. În Regulile procedurale în materia disjungerii sunt similare în ambele coduri şi urmăresc asigurarea cauzelor. (1) Pentru motive cazul de indivizibilitate soluţionării eficiente a cauzei penale. temeinice privind mai buna prevăzut în art. 33 lit. a), desfăşurare a judecăţii, precum şi în toate cazurile instanţa poate dispune de conexitate, instanţa disjungerea acesteia cu poate dispune, în interesul54 privire la unii dintre inculpaţi unei bune judecăţi, sau la unele dintre disjungerea cauzei, astfel infracţiuni. ca judecarea unora dintre (2) Disjungerea cauzei se infractori sau dintre dispune de instanţă, prin infracţiuni să se facă încheiere, din oficiu sau la separat. cererea procurorului ori a părţilor. Art. 47. Excepţiile de Art. 39. Excepţii de Invocarea excepţiilor de necompetenţă păstrează în linii mari logica vechiului cod, necompetenţă. necompetenţă. particularităţile aduse de NCPP fiind datorate pe de o parte noului regim al nulităţilor, precum şi (1) Excepţia de necom- (1) Excepţia de faptului că citirea actului de sesizare nu mai echivalează cu începerea cercetării judecătoreşti. petenţă materială sau după necompetenţă materială calitatea persoanei a şi cea de necompetenţă Spre deosebire de vechiul cod, NCPP prevede că excepţia de necompetenţă materială sau după calitatea persoanei a instanţei superioare celei competente potrivit legii poate fi invocată până instanţei inferioare celei după calitatea persoanei la începerea cercetării judecătoreşti. competente potrivit legii pot fi ridicate în tot cursul poate fi invocată în tot procesului penal, până la Potrivit art. 281 alin. (1) lit. b) şi alin. (3) NCPP încălcarea dispoziţiilor referitoare la competenţa cursul judecăţii, până la pronunţarea hotărârii materială şi competenţa personală a instanţelor judecătoreşti, atunci când judecata a fost pronunţarea hotărârii definitive. efectuată de o instanţă inferioară celei legal competente este sancţionată cu nulitatea absolută, definitive. (2) Excepţia de care poate fi invocată în orice stare a procesului. (2) Excepţia de necompetenţă teritorială necompetenţă materială sau poate fi ridicată numai după calitatea persoanei a până la citirea actului de instanţei superioare celei sesizare în faţa primei competente potrivit legii instanţe de judecată. (3) poate fi invocată până la Excepţiile de începerea cercetării necompetenţă pot fi judecătoreşti. ridicate de procuror, de (3) Excepţia de oricare dintre părţi, sau necompetenţă teritorială puse în discuţia părţilor poate fi invocată în condiţiile din oficiu. alin. (2). (4) Excepţiile de necompetenţă pot fi invocate din oficiu, de către55 procuror, de către persoana vătămată sau de către părţi. Art. 40. Competenţa în Spre deosebire de vechiul cod, potrivit NCPP pierderea calităţii inculpatului după comiterea Art. 48. Competenţa în caz de schimbare a faptei nu determină declinarea de competenţă, operând astfel un caz de prorogare de caz de schimbare a calităţii calităţii inculpatului. (1) competenţă dacă s-a dat citire actului de sesizare a instanţei, nu doar atunci când s-a dat o inculpatului. Când competenţa hotărâre în primă instanţă. instanţei este determinată (1) Când competenţa de calitatea inculpatului, În ceea ce priveşte regulile de prorogare de competenţă pentru ipoteza în care dobândirea instanţei este determinată instanţa rămâne calităţii după săvârşirea infracţiunii prevederile ambelor coduri sunt similare. de calitatea inculpatului, competentă să judece instanţa rămâne chiar dacă inculpatul, competentă să judece chiar după săvârşirea dacă inculpatul, după infracţiunii, nu mai are săvârşirea infracţiunii, nu acea calitate, în cazurile mai are acea calitate, în când: cazurile când: a) fapta are legătură cu a) fapta are legătură cu atribuţiile de serviciu ale atribuţiile de serviciu ale făptuitorului; făptuitorului; b) s-a dat o hotărâre în b) s-a dat citire actului de primă instanţă. sesizare a instanţei. (2) Dobândirea calităţii (2) Dobândirea calităţii după săvârşirea după săvârşirea infracţiunii infracţiunii nu determină nu determină schimbarea schimbarea competenţei, competenţei, cu excepţia cu excepţia infracţiunilor infracţiunilor săvârşite de săvârşite de persoanele persoanele prevăzute la art. prevăzute în art. 29 pct. 1 40 alin. (1). Art. 49. Competenţa în Art. 41. Competenţa în Reglementarea din NCPP este similară cu cea din vechiul cod. caz de schimbare a caz de schimbare a încadrării juridice sau a încadrării juridice sau a calificării faptei. calificării. (1) Instanţa sesizată cu (1) Instanţa sesizată cu judecarea unei infracţiuni judecarea unei infracţiuni rămâne competentă a o rămâne competentă a o56 judeca, chiar dacă, după judeca chiar dacă schimbarea încadrării constată, după efectuarea juridice, infracţiunea este de cercetării judecătoreşti, că competenţa instanţei infracţiunea este de inferioare. competenţa instanţei (2) Schimbarea calificării inferioare. faptei printr-o lege nouă, (2) Schimbarea calificării intervenită în cursul judecării faptei printr-o lege nouă, cauzei, nu atrage intervenită în cursul necompetenţa instanţei, în judecării cauzei, nu atrage afară de cazul când prin acea incompetenţa instanţei de lege s-ar dispune altfel. judecată, afară de cazul când prin acea lege s-ar dispune altfel Art. 50. Declinarea de Art. 42. Declinarea de Reglementarea din NCPP este similară cu cea din vechiul cod. competenţă. competenţă. (1) Instanţa care îşi (1) Instanţa de judecată declină competenţa trimite, care îşi declină de îndată, dosarul instanţei competenţa trimite de judecată desemnate ca dosarul instanţei de fiind competentă prin judecată arătată ca fiind hotărârea de declinare. competentă prin (2) Dacă declinarea a fost hotărârea de declinare. determinată de competenţa (2) Dacă declinarea a fost materială sau după calitatea determinată de persoanei, instanţa căreia i competenţa materială sau s-a trimis cauza poate după calitatea persoanei, menţine, motivat, probele instanţa căreia i s-a trimis administrate, actele cauza poate folosi actele îndeplinite şi măsurile îndeplinite şi poate dispuse de instanţa care şi-a menţine măsurile dispuse declinat competenţa. de instanţa desesizată. (3) (3) În cazul declinării În cazul declinării pentru pentru necompetenţă necompetenţă teritorială, teritorială, probele actele îndeplinite ori administrate, actele măsurile dispuse se57 îndeplinite şi măsurile menţin. dispuse se menţin. (4) Hotărârea de declinare (4) Hotărârea de a competenţei nu este declinare a competenţei nu supusă apelului şi nici este supusă căilor de atac recursului. Art. 51. Conflictul de Art. 43. Conflictul de Regulile procedurale de soluţionare a conflictului de competenţă sunt în esenţă similare în competenţă. (1) Când două competenţă. ambele coduri. Ca elemente de noutate se remarcă faptul că potrivit NCPP: sau mai multe instanţe se (1) Când două sau mai 1. instanţa se pronunţă asupra conflictului de competenţă, de urgenţă, prin încheiere recunosc competente a multe instanţe se recunosc care nu este supusă niciunei căi de atac; judeca aceeaşi cauză ori îşi competente a judeca 2. instanţa căreia i s-a trimis cauza prin hotărârea de stabilire a competenţei nu se mai declină competenţa aceeaşi cauză ori îşi poate declara necompetentă, cu excepţia situaţiilor în care apar elemente noi care reciproc, conflictul pozitiv declină competenţa, atrag competenţa altor instanţe. sau negativ de competenţă conflictul pozitiv sau se soluţionează de instanţa negativ de competenţă se ierarhic superioară comună. soluţionează de instanţa (2) Instanţa ierarhic ierarhic superioară superioară comună este comună. (2) Când sesizată, în caz de conflict conflictul de competenţă pozitiv, de către instanţa se iveşte între o instanţă care s-a declarat cea din civilă şi una militară, urmă competentă, iar în caz soluţionarea conflictului de conflict negativ, de către este de competenţa Înaltei instanţa care şi-a declinat Curţi de Casaţie şi Justiţie. cea din urmă competenţa. (3) Instanţa ierarhic (3) Sesizarea instanţei superioară comună este ierarhic superioare comune sesizată în caz de conflict se poate face şi de procuror pozitiv, de către instanţa sau de părţi. care s-a declarat cea din (4) Până la soluţionarea urmă competentă, iar în conflictului pozitiv de caz de conflict negativ, de competenţă, judecata se către instanţa care şi-a suspendă. declinat cea din urmă (5) Instanţa care şi-a competenţa. declinat competenţa ori care (4) În toate cazurile, s-a declarat competentă cea sesizarea se poate face şi din urmă ia măsurile şi de procuror sau de părţi. efectuează actele ce reclamă58 urgenţă. (5) Până la soluţionarea (6) Instanţa ierarhic conflictului pozitiv de superioară comună se competenţă judecata se pronunţă asupra conflictului suspendă. de competenţă, de urgenţă, (6) Instanţa care şi-a prin încheiere care nu este declinat competenţa ori supusă niciunei căi de atac. s-a declarat competentă (7) Când instanţa sesizată cea din urmă ia măsurile şi cu soluţionarea conflictului efectuează actele ce de competenţă constată că reclamă urgenţă. acea cauză este de (7) Instanţa ierarhic competenţa altei instanţe superioară comună decât cele între care a hotărăşte asupra intervenit conflictul şi faţă conflictului de competenţă de care nu este instanţă cu citarea părţilor. superioară comună, trimite (8) Când instanţa sesizată dosarul instanţei superioare cu soluţionarea comune. conflictului de competenţă (8) Instanţa căreia i s-a constată că acea cauză trimis cauza prin hotărârea este de competenţa altei de stabilire a competenţei instanţe decât cele între nu se mai poate declara care a intervenit conflictul necompetentă, cu excepţia şi faţă de care nu este situaţiilor în care apar instanţă superioară elemente noi care atrag comună trimite dosarul competenţa altor instanţe. instanţei superioare (9) Instanţa căreia i s-a comune. trimis cauza aplică în mod (9) Instanţa căreia i s-a corespunzător dispoziţiile trimis cauza prin art. 50 alin. (2) şi (3). hotărârea de stabilire a competenţei nu se mai poate declara necompetentă, afară de cazul în care, în urma noii situaţii de fapt ce rezultă din completarea cercetării59 judecătoreşti, se constată că fapta constituie o infracţiune dată prin lege în competenţa altei instanţe. (10) Instanţa căreia i s-a trimis cauza aplică în mod corespunzător dispoziţiile art. 42 alin. (2) Art. 52. Chestiunile Art. 44. Chestiuni Spre deosebire de vechiul cod, NCPP prevede că hotărârile definitive ale altor instanţe decât prealabile. prealabile. cele penale asupra unei chestiuni prealabile în procesul penal au autoritate de lucru judecat în (1) Instanţa penală este (1) Instanţa penală este faţa instanţei penale, cu excepţia împrejurărilor care privesc existenţa infracţiunii. competentă să judece orice competentă să judece chestiune prealabilă orice chestiune prealabilă soluţionării cauzei, chiar de care depinde dacă prin natura ei acea soluţionarea cauzei, chiar chestiune este de dacă prin natura ei acea competenţa altei instanţe, chestiune este de cu excepţia situaţiilor în care competenţa altei instanţe. competenţa de soluţionare (2) Chestiunea prealabilă nu aparţine organelor se judecă de către judiciare. instanţa penală, potrivit (2) Chestiunea prealabilă regulilor şi mijloacelor de se judecă de către instanţa probă privitoare la penală, potrivit regulilor şi materia căreia îi aparţine mijloacelor de probă acea chestiune. privitoare la materia căreia îi (3) Hotărârea definitivă a aparţine acea chestiune. instanţei civile, asupra (3) Hotărârile definitive unei împrejurări ce ale altor instanţe decât cele constituie o chestiune penale asupra unei chestiuni prealabilă în procesul prealabile în procesul penal penal, are autoritate de au autoritate de lucru lucru judecat în faţa judecat în faţa instanţei instanţei penale. penale, cu excepţia împrejurărilor care privesc existenţa infracţiunii60 Art. 53. Competenţa Intră în competenţa JDL măsurile ce presupun ingerinţe în dreptul la viaţă privată, dreptul la judecătorului de drepturi şi libertate şi siguranţă, protecţia proprietăţii etc. Astfel, se asigură un control judiciar imparţial libertăţi. Judecătorul de pentru a evita ingerinţele arbitrare în drepturile protejate de NCPP, dar şi de Constituţie sau de drepturi şi libertăţi este CEDO. judecătorul care, în cadrul instanţei, potrivit competenţei acesteia, soluţionează, în cursul urmăririi penale, cererile, propunerile, plângerile, contestaţiile sau orice alte sesizări privind: a) măsurile preventive; b) măsurile asigurătorii; c) măsurile de siguranţă cu caracter provizoriu; d) actele procurorului, în cazurile expres prevăzute de lege; e) încuviinţarea percheziţiilor, a folosirii metodelor şi tehnicilor speciale de supraveghere sau cercetare ori a altor procedee probatorii potrivit legii; f) procedura audierii anticipate; g) alte situaţii expres prevăzute de lege. Art. 54. Competenţa Competenţa principală JCP se referă la procedurile ce se desfăşoară pe parcursul fazei judecătorului de cameră procesuale a camerei preliminare care se poate finaliza cu o soluţie de începere a judecăţii sau preliminară. Judecătorul de de restituire a cauzei la procuror. cameră preliminară este61 judecătorul care, în cadrul NCPP prevede şi alte competenţe ale JCP referitoare la verificarea legalităţii şi temeiniciei instanţei, potrivit soluţiilor de clasare sau renunţare la urmărirea penală, de redeschidere a urmăririi penale competenţei acesteia: precum şi în materia măsurilor preventive ori a dispunerii confiscării speciale. a) verifică legalitatea trimiterii în judecată dispuse de procuror; b) verifică legalitatea administrării probelor şi a efectuării actelor procesuale de către organele de urmărire penală; c) soluţionează plângerile împotriva soluţiilor de neurmărire sau de netrimitere în judecată; d) soluţionează alte situaţii expres prevăzute de lege. Art. 55. Organele de Art. 201. Organele de În esenţă, reglementările sunt similare. urmărire penală. (1) urmărire penală. Organele de urmărire penală (1) Urmărirea penală se sunt: efectuează de către a) procurorul; procurori şi de către organele de cercetare b) organele de cercetare penală. penală ale poliţiei judiciare; (2) Organele de cercetare c) organele de cercetare penală sunt: a) organele penală speciale. de cercetare ale poliţiei (2) Procurorii sunt judiciare; b) organele de constituiţi în parchete care cercetare speciale. (3) Ca funcţionează pe lângă organe de cercetare ale instanţele judecătoreşti şi îşi poliţiei judiciare exercită atribuţiile în cadrul funcţionează lucrători Ministerului Public. specializaţi din Ministerul (3) În cadrul procesului62 penal procurorul are Administraţiei şi următoarele atribuţii: Internelor, desemnaţi a) supraveghează sau nominal de ministrul efectuează urmărirea administraţiei şi penală; internelor, cu avizul b) sesizează judecătorul conform al procurorului de drepturi şi libertăţi şi general al Parchetului de instanţa de judecată; pe lângă Înalta Curte de c) exercită acţiunea Casaţie şi Justiţie, şi îşi penală; desfăşoară activitatea sub d) exercită acţiunea autoritatea procurorului civilă, în cazurile prevăzute general al Parchetului de de lege: pe lângă Înalta Curte de e) încheie acordul de Casaţie şi Justiţie. recunoaştere a vinovăţiei, în Retragerea avizului condiţiile legii; conform al procurorului f) formulează şi exercită general al Parchetului de contestaţiile şi căile de atac pe lângă Înalta Curte de prevăzute de lege împotriva Casaţie şi Justiţie conduce hotărârilor judecătoreşti; la încetarea calităţii de g) îndeplineşte orice alte lucrător în cadrul poliţiei atribuţii prevăzute de lege. judiciare. Când legea (4) Atribuţiile organelor specială prevede o de cercetare penală ale procedură diferită de poliţiei judiciare sunt desemnare şi funcţionare îndeplinite de lucrători a organelor de poliţie specializaţi din Ministerul judiciară, se aplică Administraţiei şi Internelor dispoziţiile legii speciale. anume desemnaţi în condiţiile legii speciale, care au primit avizul conform al procurorului general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie ori avizul procurorului desemnat în acest sens. (5) Atribuţiile organelor63 de cercetare penală speciale sunt îndeplinite de ofiţeri anume desemnaţi în condiţiile legii, care au primit avizul conform al procurorului general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie. (6) Organele de cercetare penală ale poliţiei judiciare şi organele de cercetare penală speciale îşi desfăşoară activitatea de urmărire penală sub conducerea şi supravegherea procurorului. Art. 56. Competenţa Art. 209. Competenţa NCPP reglementează a altă sfera a cazurilor în care urmărirea penală se efectuează în mod procurorului. procurorului în faza obligatoriu de către procuror. (1) Procurorul conduce şi urmăririi. controlează nemijlocit (1) Procurorul Deopotrivă, în materia justiţiei miliare NCPP aduce două modificări importante: activitatea de urmărire supraveghează urmărirea 1. Obligativitatea efectuării urmăririi penale de procurorul militar; penală a poliţiei judiciare şi a penală; în exercitarea 2. Posibilitatea efectuării urmăririi penale de către procurorul militar în cauze vizând atât organelor de cercetare acestei atribuţii procurorii pe militari cât şi pe civili, instanţa sesizată urmând să fie întotdeauana instanţa civilă. penală speciale, prevăzute conduc şi controlează de lege. De asemenea, nemijlocit activitatea de procurorul supraveghează ca cercetare penală a poliţiei actele de urmărire penală să judiciare şi a altor organe fie efectuate cu respectarea de cercetare speciale. dispoziţiilor legale. (2) Procurorul poate să (2) Procurorul poate să efectueze orice acte de efectueze orice act de urmărire penală în cauzele urmărire penală în cauzele pe care le supraveghează. pe care le conduce şi le (3) Urmărirea penală se supraveghează. efectuează, în mod (3) Urmărirea penală se obligatoriu, de către64 efectuează, în mod procuror, în cazul obligatoriu, de către infracţiunilor prevăzute la procuror: art. 155-173, art. 174-177, a) în cazul infracţiunilor art. 179, art. 189 alin. pentru care competenţa de (3)-(6), art. 190, art. 191, judecată în primă instanţă art. 211 alin. (3), art. 212, aparţine Înaltei Curţi de art. 236, art. 239, art. Casaţie şi Justiţie sau curţii 2391, art. 250, art. 252, de apel; art. 2531-255, art. 257, b) în cazul infracţiunilor art. 265-268, art. 273-276, prevăzute la art. 188-191, art. 2791, art. 280, art. 257, art. 276, art. 277, art. 2801, art. 3022, art. art. 279, art. 280-283 şi art. 317, art. 323 şi art. 289-294 din Codul penal; 356-361 din Codul penal, c) în cazul infracţiunilor în cazurile prevăzute în săvârşite cu intenţie art. 27 pct. 1 lit. b)-e), art. depăşită, care au avut ca 281 pct. 1 lit. b), b1)-b3) şi urmare moartea unei pct. 5, art. 282 pct. 1 lit. b) persoane; şi art. 29 pct. 1, precum şi d) în cazul infracţiunilor în cazul altor infracţiuni pentru care competenţa de date prin lege în a efectua urmărirea penală competenţa sa. aparţine Direcţiei de (4) Este competent să Investigare a Infracţiunilor efectueze urmărirea de Criminalitate Organizată penală, în cazurile şi Terorism sau Direcţiei prevăzute în alineatul Naţionale Anticorupţie; precedent, şi să exercite e) în alte cazuri supravegherea asupra prevăzute de lege. activităţii de cercetare (4) Urmărirea penală în penală procurorul de la cazul infracţiunilor săvârşite parchetul corespunzător de militari se efectuează, în instanţei care, potrivit mod obligatoriu, de legii, judecă în primă procurorul militar. instanţă cauza. (5) Procurorii militari din (41) Procurorii din cadrul cadrul parchetelor militare parchetelor ierarhic sau secţiilor militare ale superioare pot prelua, în65 parchetelor efectuează vederea efectuării urmărirea penală potrivit urmăririi penale, cauze de competenţei parchetului din competenţa parchetelor care fac parte, faţă de toţi ierarhic inferioare, prin participanţii la săvârşirea dispoziţia conducătorului infracţiunilor comise de parchetului ierarhic militari, urmând a fi sesizată superior, când: a) instanţa competentă potrivit imparţialitatea art. 44. procurorilor ar putea fi (6) Este competent să ştirbită datorită efectueze ori, după caz, să împrejurărilor cauzei, conducă şi să supravegheze duşmăniilor locale sau urmărirea penală procurorul calităţii părţilor; b) una de la parchetul dintre părţi are o rudă sau corespunzător instanţei un afin până la gradul care, potrivit legii, judecă în patru inclusiv printre primă instanţă cauza cu procurorii ori grefierii excepţia cazurilor în care parchetului sau legea prevede altfel. judecătorii, asistenţii judiciari ori grefierii instanţei; c) există pericolul de tulburare a ordinii publice; d) urmărirea penală este împiedicată sau îngreunată datorită complexităţii cauzei ori altor împrejurări obiective, cu acordul procurorului care efectuează sau supraveghează urmărirea penală. (42) În cauzele preluate în condiţiile prevăzute la alin. (41), procurorii din cadrul parchetelor ierarhic superioare pot infirma66 actele şi măsurile procurorilor din parchetele ierarhic inferioare, dacă sunt contrare legii, şi pot îndeplini oricare dintre atribuţiile acestora. Art. 57. Competenţa Art. 207. Competenţa Nu sunt modificări de esenţă. organelor de cercetare organelor de cercetare penală. (1) Organele de ale poliţiei judiciare. cercetare penală ale poliţiei Cercetarea penală se judiciare efectuează urmă- efectuează de organele de rirea penală pentru orice cercetare ale poliţiei infracţiune care nu este dată, judiciare, pentru orice prin lege, în competenţa infracţiune care nu este organelor de cercetare penală dată, în mod obligatoriu, speciale sau procurorului, în competenţa altor precum şi în alte cazuri organe de cercetare prevăzute de lege. penală. (2) Organele de Art. 208. Competenţa cercetare penală speciale organelor de cercetare efectuează acte de urmărire penală speciale. penală numai în condiţiile (1) Cercetarea penală se art. 55 alin. (5) şi (6), cores- efectuează şi de punzător specializării următoarele organe structurii din care fac parte, speciale: în cazul săvârşirii a) ofiţerii anume infracţiunilor de către desemnaţi de către militari sau în cazul săvârşirii comandanţii unităţilor infracţiunilor de corupţie şi militare corp aparte şi de serviciu prevăzute de similare, pentru militarii în Codul penal săvârşite de subordine. Cercetarea către personalul navigant al poate fi efectuată şi marinei civile, dacă fapta a personal de către pus sau a putut pune în comandant; b) ofiţerii pericol siguranţa navei sau anume desemnaţi de către navigaţiei ori a personalului.67 şefii comenduirilor de garnizoană, pentru infracţiunile săvârşite de militari în afara unităţilor militare. Cercetarea poate fi efectuată şi personal de şefii comenduirilor de garnizoană; c) ofiţerii anume desemnaţi de către comandanţii centrelor militare, pentru infracţiunile de compe- tenţa instanţelor militare, săvârşite de persoanele civile în legătură cu obligaţiile lor militare. Cercetarea poate fi efectuată şi personal de către comandanţii centrelor militare. La cererea comandantului centrului militar, organul de poliţie efectuează unele acte de cercetare, după care înaintează lucrările comandantului centrului militar; d) ofiţerii poliţiei de frontieră, anume desemnaţi pentru infracţiunile de frontieră; e) căpitanii porturilor, pentru infracţiunile contra siguranţei navigaţiei pe apă şi contra disciplinei şi ordinii la bord, precum şi68 pentru infracţiunile de serviciu sau în legătură cu serviciul, prevăzute în Codul penal, săvârşite de personalul navigant al marinei civile, dacă fapta a pus sau ar fi putut pune în pericol siguranţa navei sau a navigaţiei. (2) În cazurile prevăzute la lit. a), b) şi c), cercetarea penală se efectuează în mod obligatoriu de organele speciale acolo prevăzute. Art. 58. Verificarea Art. 210. Verificarea Nu sunt modificări de esenţă. competenţei. competenţei. (1) Organul de urmărire (1) Organul de urmărire penală este dator să îşi penală sesizat potrivit art. verifice competenţa imediat 221 este dator să-şi după sesizare. verifice competenţa. (2) (2) Dacă procurorul Dacă organul de cercetare constată că nu este penală constată că nu este competent să efectueze sau competent a efectua să supravegheze urmărirea cercetarea, trimite de penală, dispune de îndată, îndată cauza procurorului prin ordonanţă, declinarea care exercită de competenţă şi trimite supravegherea, în vederea cauza procurorului sesizării organului competent. competent. (3) Dacă organul de cercetare penală constată că nu este competent să efectueze urmărirea penală, trimite de îndată cauza procurorului care exercită supravegherea, în vederea69 sesizării organului competent. Art. 59. Extinderea Art. 211. Extinderea Nu sunt modificări de esenţă. competenţei teritoriale. competenţei teritoriale. (1) Când anumite acte de (1) Când anumite acte de urmărire penală trebuie să cercetare penală trebuie fie efectuate în afara razei să fie efectuate în afara teritoriale în care se face razei teritoriale în care se urmărirea, procurorul sau, face cercetarea, organul după caz, organul de de cercetare penală poate cercetare penală poate să le să le efectueze el însuşi efectueze el însuşi ori sau să dispună efectuarea procurorul poate dispune lor prin comisie rogatorie efectuarea lor prin comisie ori delegare. rogatorie sau prin delegare. (2) În cazul în care organul (2) În cuprinsul aceleiaşi de cercetare penală localităţi, procurorul sau înţelege să procedeze el organul de cercetare penală, însuşi la efectuarea după caz, efectuează toate actelor, înştiinţează în actele de urmărire, chiar prealabil despre aceasta dacă unele dintre acestea organul corespunzător din trebuie îndeplinite în afara raza teritorială în care va razei sale teritoriale. efectua aceste acte. (3) În cuprinsul aceleiaşi localităţi, organul de cercetare penală efectuează toate actele de cercetare, chiar dacă unele dintre acestea trebuie îndeplinite în afara razei sale teritoriale, cu respectarea dispoziţiei din alineatul precedent70 Art. 60. Cazurile urgente. Art. 213. Cazuri urgente. Nu sunt modificări de esenţă. Procurorul sau organul de Organul de cercetare cercetare penală, după caz, penală este obligat să este obligat să efectueze efectueze actele de actele de urmărire penală cercetare ce nu suferă care nu suferă amânare, amânare, chiar dacă chiar dacă acestea privesc o acestea privesc o cauză cauză care nu este de care nu este de competenţa acestuia. competenţa lui. Lucrările Lucrările efectuate în astfel efectuate în astfel de de cazuri se trimit, de îndată, cazuri se trimit, de îndată, procurorului competent. prin procurorul care exercită supravegherea activităţii organului ce le-a efectuat, procurorului competent. Art. 61. Actele încheiate Art. 214. Actele încheiate NCPP prevede două elemente de noutate: de unele organe de de unele organe de 1. Procesul – verbal întocmit de organele de constatare (organe nejudiciare) nu au constatare. constatare. (1) Sunt valoarea unor mijloace de probe, ci constituie numai acte de sesizare a organelor (1) Ori de câte ori există o obligate să procedeze la judiciare; suspiciune rezonabilă cu luarea de declaraţii de la 2. Procesul – verbal întocmit de organele de constatare nu poate fi suspus controlului în privire la săvârşirea unei făptuitor şi de la martorii faţa instanţei de contencios administrativ. infracţiuni, sunt obligate să care au fost de faţă la întocmească un săvârşirea unei infracţiuni proces-verbal despre şi să întocmească împrejurările constatate: proces-verbal despre a) organele inspecţiilor împrejurările concrete ale de stat, ale altor organe de săvârşirii acesteia: stat, precum şi ale a) organele inspecţiilor de autorităţilor publice, stat, alte organe de stat, instituţiilor publice sau ale precum şi ale unităţilor la altor persoane juridice de care se referă art. 145 din drept public, pentru Codul penal, pentru infracţiunile care constituie infracţiunile care încălcări ale dispoziţiilor şi constituie încălcări ale obligaţiilor a căror dispoziţiilor şi obligaţiilor a respectare o controlează,71 potrivit legii; căror respectare o b) organele de control şi controlează potrivit legii; cele de conducere ale b) organele de control şi autorităţilor administraţiei cele de conducere ale publice, ale altor autorităţi administraţiei publice, ale publice, instituţii publice sau altor unităţi la care se ale altor persoane juridice referă art. 145 din Codul de drept public, pentru penal, pentru infracţiunile infracţiunile săvârşite în săvârşite în legătură cu legătură cu serviciul de către serviciul de cei aflaţi în cei aflaţi în subordinea ori subordine ori sub controlul sub controlul lor; lor; c) organele de ordine c) ofiţerii şi subofiţerii din publică şi siguranţă cadrul Jandarmeriei naţională, pentru Române pentru infracţiunile constatate în infracţiunile constatate pe timpul exercitării atribuţiilor timpul executării prevăzute de lege. misiunilor specifice. (2) Organele prevăzute (2) Organele arătate mai la alin. (1) au obligaţia să ia sus au dreptul să reţină măsuri de conservare a corpurile delicte, să locului săvârşirii infracţiunii procedeze la evaluarea şi de ridicare sau conservare pagubelor, precum şi să a mijloacelor materiale de efectueze orice alte acte, probă. În cazul infracţiunilor când legea prevede flagrante, aceleaşi organe au aceasta. dreptul de a face percheziţii (3) Actele încheiate se corporale sau ale înaintează procurorului în vehiculelor, de a-l prinde pe cel mult 3 zile de la făptuitor şi de a-l prezenta descoperirea faptei ce de îndată organelor de constituie infracţiune, urmărire penală. afară de cazul când legea (3) Când făptuitorul sau dispune altfel. (4) În caz de persoanele prezente la locul infracţiuni flagrante, constatării au de făcut aceleaşi organe au obiecţii ori precizări sau au obligaţia să înainteze de de dat explicaţii cu privire la72 cele consemnate în îndată procurorului pe procesul-verbal, organul de făptuitor, împreună cu constatare are obligaţia de a lucrările efectuate şi cu le consemna în mijloacele materiale de procesul-verbal. probă. (5) (4) Actele încheiate Procesele-verbale împreună cu mijloacele încheiate de aceste materiale de probă se organe constituie mijloace înaintează, de îndată, de probă organelor de urmărire penală. (5) Procesul-verbal încheiat în conformitate cu prevederile alin. (1) constituie act de sesizare a organelor de urmărire penală şi nu poate fi supus controlului pe calea contenciosului administrativ. Art. 62. Actele încheiate Art. 215. Actele încheiate NCPP prevede două elemente de noutate: de comandanţii de nave şi de comandanţii de nave şi 1. Procesul – verbal întocmit de comandantul navei sau aeronavei (organe aeronave. aeronave, precum şi de nejudiciare) nu au valoarea unor mijloace de probe ci constituie numai acte de (1) Comandanţii de nave agenţii de poliţie de sesizare a organelor judiciare; şi aeronave sunt competenţi frontieră. 2. Procesul – verbal întocmit de comandantul navei sau aeronavei nu poate fi suspus să facă percheziţii corporale (1) Obligaţiile şi drepturile controlului în faţa instanţei de contencios administrativ. sau ale vehiculelor şi să prevăzute în art. 214 alin. verifice lucrurile pe care (1) şi (2) le au şi făptuitorii le au cu sine sau le următoarele organe: a) folosesc, pe timpul cât navele comandanţii de nave şi şi aeronavele pe care le aeronave pentru comandă se află în afara infracţiunile săvârşite pe porturilor sau aeroporturilor acestea, pe timpul cât şi pentru infracţiunile navele şi aeronavele pe săvârşite pe aceste nave sau care le comandă se află în aeronave, având totodată şi afara porturilor sau obligaţiile şi drepturile aeroporturilor; prevăzute la art. 61. b) agenţii de poliţie de73 (2) Actele încheiate frontieră, pentru împreună cu mijloacele infracţiunile de frontieră. materiale de probă se (2) Organele de mai sus înaintează organelor de pot efectua percheziţii urmărire penală, de îndată corporale asupra ce nava sau aeronava ajunge făptuitorului şi pot verifica în primul port sau aeroport lucrurile pe care acesta le românesc. are cu sine. (3) În cazul infracţiunilor (3) De asemenea, flagrante, comandanţii de organele de mai sus pot nave şi aeronave au dreptul prinde pe făptuitor, în care de a face percheziţii caz îl predau de îndată corporale sau ale vehi- procurorului sau organului culelor, de a-l prinde pe de cercetare penală, făptuitor şi de a-l prezenta împreună cu lucrările organelor de urmărire efectuate şi cu mijloacele penală. materiale de probă. (4) Procesul-verbal (4) În celelalte cazuri, încheiat în conformitate cu lucrările efectuate se prevederile înaintează organului de alin. (1) constituie act de cercetare penală sesizare a organelor de competent, în cel mult 5 urmărire penală şi nu poate zile de la prima constatare fi supus controlului pe calea efectuată, împreună cu contenciosului administrativ. mijloacele materiale de probă. (5) Când infracţiunea a fost săvârşită pe o navă sau aeronavă, termenele de mai sus curg de la ancorarea navei ori aterizarea aeronavei pe teritoriul român. (6) Procesele-verbale încheiate de aceste organe constituie mijloace74 de probă Art. 63. Dispoziţii Art. 45. Dispoziţii care se Nu există modificări de esenţă. comune. aplică la urmărirea (1) Dispoziţiile prevăzute penală. la (1) Dispoziţiile cuprinse în art. 41-46 şi 48 se aplică în art. 30-36, 38, 40, 42 şi 44 mod corespunzător şi în se aplică în mod cursul urmăririi penale. corespunzător şi în cursul (2) Prevederile art. 44 urmăririi penale. alin. (2) nu se aplică în faza (11) Prevederile art. 35 de urmărire penală. alin. (4) nu se aplică în (3) Urmărirea penală a faza de urmărire penală. infracţiunilor săvârşite în (12) Declinarea de condiţiile prevăzute la art. competenţă se dispune 41 se efectuează de către prin ordonanţă. organul de urmărire penală (2) Când niciunul din din circumscripţia instanţei locurile arătate în art. 30 competente să judece cauza, alin. (1) nu este cunoscut, dacă legea nu dispune altfel. competenţa revine (4) Conflictul de competenţă dintre 2 sau mai organului de urmărire mulţi procurori se rezolvă de penală care a fost mai către procurorul ierarhic întâi sesizat. superior comun acestora. (3) În caz de sesizări Când conflictul se iveşte simultane, precăderea se între două sau mai multe stabileşte în ordinea organe de cercetare penală, enumerării de la art. 30 competenţa se stabileşte de alin. (1). către procurorul care (4) Dacă în raport cu exercită supravegherea vreunul din criteriile activităţii de cercetare arătate în art. 30 penală a acestor organe. alin. (1) sunt competente În cazul în care procurorul mai multe organe de nu exercită supravegherea urmărire penală, activităţii tuturor organelor75 de cercetare penală între competenţa revine care s-a ivit conflictul, organului care a fost mai competenţa se stabileşte de întâi sesizat. către prim-procurorul (41) În caz de parchetului în circumscripţia indivizibilitate sau căruia se află organele de conexitate între infracţiuni cercetare penală. pentru care competenţa aparţine Direcţiei Naţionale Anticorupţie şi Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism, competenţa de a efectua urmărirea penală în cauza reunită aparţine organului de urmărire penală specializat mai întâi sesizat. Dispoziţia nu este aplicabilă în situaţia în care s-a dispus disjungerea cu privire la infracţiunea care atrage competenţa celeilalte structuri. (5) Urmărirea penală a infracţiunilor săvârşite în condiţiile prevăzute în art. 31 se efectuează de către organul de urmărire penală din circumscripţia instanţei competente să judece cauza. (6) Conflictul de competenţă între doi sau mai mulţi procurori se76 rezolvă de către procurorul superior comun acestora. Când conflictul se iveşte între două sau mai multe organe de cercetare penală, competenţa se stabileşte de către procurorul care exercită supravegherea activităţii de cercetare penală a acestor organe. Art. 64. Art. 46. Rudenia între NCPP nu mai conţine o enumerare limitativă a cazurilor de incompatibilitate, prevăzând în art. Incompatibilitatea judecători. Judecătorii 64 alin. (1) lit. f) NCPP că este incompatibil judecătorul dacă există o suspiciune rezonabilă că judecătorului. care sunt soţi, rude sau imparţialitatea sa este afectată. (1) Judecătorul este afini între ei, până la incompatibil dacă: gradul al patrulea a) a fost reprezentant inclusiv, nu pot face parte sau avocat al unei părţi ori al din acelaşi complet de unui subiect procesual judecată. Art. 47. principal, chiar şi în altă Judecător care s-a cauză; pronunţat anterior. b) este rudă sau afin, (1) Judecătorul care a luat până la gradul al IV-lea parte la soluţionarea unei inclusiv, ori se află într-o altă cauze nu mai poate participa la judecarea situaţie dintre cele aceleiaşi cauze într-o cale prevăzute la art. 177 din de atac sau la judecarea Codul penal cu una dintre cauzei după desfiinţarea părţi, cu un subiect hotărârii cu trimitere în procesual principal, cu apel sau după casarea cu avocatul ori cu trimitere în recurs. reprezentantul acestora; (2) De asemenea, nu mai c) a fost expert sau poate participa la martor, în cauză; judecarea cauzei d) este tutore sau judecătorul care şi-a curator al unei părţi sau al exprimat anterior unui subiect procesual77 principal; părerea cu privire la e) a efectuat, în cauză, acte soluţia care ar putea fi de urmărire penală sau a dată în acea cauză. participat, în calitate de Art. 48. Alte cauze de procuror, la orice procedură incompatibilitate. desfăşurată în faţa unui (1) Judecătorul este de judecător sau a unei instanţe asemenea incompatibil de judecată; de a judeca, dacă în cauza f) există o suspiciune respectivă: rezonabilă că imparţialitatea a) a pus în mişcare judecătorului este afectată. acţiunea penală sau a (2) Nu pot face parte din dispus trimiterea în acelaşi complet de judecată judecată ori a pus judecătorii care sunt soţi, concluzii în calitate de rude sau afini între ei, până procuror la instanţa de la gradul al IV-lea inclusiv, ori judecată, a soluţionat se află într-o altă situaţie propunerea de arestare dintre cele prevăzute la art. preventivă ori de 177 din Codul penal. prelungire a arestării (3) Judecătorul care a preventive în cursul participat la judecarea unei urmăririi penale; cauze nu mai poate participa b) a fost reprezentant sau la judecarea aceleiaşi cauze apărător al vreuneia din într-o cale de atac sau la părţi; rejudecarea cauzei după c) a fost expert sau desfiinţarea ori casarea martor; hotărârii. d) există împrejurări din (4) Judecătorul de care rezultă că este drepturi şi libertăţi nu poate interesat sub orice formă, participa, în aceeaşi cauză, la el, soţul sau vreo rudă procedura de cameră apropiată; preliminară, la judecata în e) soţul, ruda sau afinul fond sau în căile de atac. său, până la gradul al (5) Judecătorul care a patrulea inclusiv, a participat la soluţionarea efectuat acte de urmărire plângerii împotriva soluţiilor penală, a supravegheat de neurmărire sau78 netrimitere în judecată nu urmărirea penală, a poate participa, în aceeaşi soluţionat propunerea de cauză, la judecata în fond sau arestare preventivă ori de în căile de atac. prelungire a arestării (6) Judecătorul care s-a preventive, în cursul pronunţat cu privire la o urmăririi penale; măsură supusă contestaţiei f) este soţ, rudă sau afin, nu poate participa la până la gradul al patrulea soluţionarea contestaţiei. inclusiv, cu una dintre părţi sau cu avocatul ori mandatarul acesteia; g) există duşmănie între el, soţul sau una dintre rudele sale până la gradul al patrulea inclusiv şi una dintre părţi, soţul sau rudele acesteia până la gradul al treilea inclusiv; h) este tutore sau curator al uneia dintre părţi; i) a primit liberalităţi de la una dintre părţi, avocatul sau mandatarul acesteia. (2) Judecătorul este incompatibil de a participa la judecarea unei cauze în căile de atac, atunci când soţul, ruda ori afinul său până la gradul al patrulea inclusiv a participat, ca judecător sau procuror, la judecarea aceleiaşi cauze. Art. 65. Art. 49. Incompatibilitatea Nu există modificări de esenţă, cu excepţia posibilităţii reţinerii existenţei unui caz de Incompatibilitatea procurorului, a organului incompatiblitate în ipoteza constatării existenţei unei suspiciuni că imparţialitatea organului procurorului, a organului de de cercetare penală, a judiciar ar fi afectată.79 cercetare penală, a magistratului-asistent şi a magistratului-asistent şi a grefierului. grefierului. (1) Dispoziţiile (1) Dispoziţiile art. 46 se art. 64 alin. (1) lit. a)-d) şi f) aplică procurorului şi se aplică procurorului şi magistratului-asistent organului de cercetare sau, după caz, grefierului penală. de şedinţă, când cauza de (2) Dispoziţiile art. 64 incompatibilitate există alin. (1) se aplică între ei sau între vreunul magistratului-asistent şi dintre ei şi unul dintre grefierului. membrii completului de judecată. (2) Dispoziţiile privind cazurile de incompatibilitate prevăzute în art. 48 alin. (1) lit. b)-i) şi alin. (2) se aplică procurorului, persoanei care efectuează cercetarea penală, magistratului-asistent şi grefierului de şedinţă. (3) Procurorul care a participat ca judecător la soluţionarea cauzei în primă instanţă nu poate pune concluzii la judecarea ei în căile de atac. (4) Persoana care a efectuat urmărirea penală este incompatibilă să procedeze la refacerea acesteia, când refacerea este dispusă de instanţă.80 Art. 66. Abţinerea. (1) Art. 50. Abţinerea. (1) Nu există modificări de esenţă. Persoana incompatibilă este Persoana incompatibilă obligată să declare, după este obligată să declare, caz, preşedintelui instanţei, după caz, preşedintelui procurorului care supra- instanţei, procurorului veghează urmărirea penală care supraveghează sau procurorului ierarhic cercetarea penală sau superior că se abţine de a procurorului ierarhic participa la procesul penal, superior, că se abţine de a cu arătarea cazului de participa la procesul incompatibilitate şi a penal, cu arătarea cazului temeiurilor de fapt care de incompatibilitate ce constituie motivul constituie motivul abţinerii. abţinerii. (2) Declaraţia de abţinere (2) Declaraţia de abţinere se face de îndată ce se face de îndată ce persoana obligată la aceasta persoana obligată la a luat cunoştinţă de aceasta a luat cunoştinţă existenţa cazului de de existenţa cazului de incompatibilitate. incompatibilitate. Art. 51. Recuzarea. (1) În Spre deosebire de instituţia abţinerii, NCPP aduce o serie de elemente de noutate în materia Art. 67. Recuzarea. (1) În cazul în care persoana recuzării: cazul în care persoana incompatibilă nu a făcut 1. Calitate procesuală activă: pot face cerere de recuzare părţile, subiecţii procesuali incompatibilă nu a făcut declaraţie de abţinere, principali sau procurorul; declaraţie de abţinere, poate fi recuzată atât în 2. Calitate procesuală pasivă: cererea de recuzare se formulează doar împotriva părţile, subiecţii procesuali cursul urmăririi penale cât persoanei din cadrul organului de cercetare penală, a procurorului, a judecătorului, a principali sau procurorul pot şi în cursul judecăţii, de magistratului-asistent sau a grefierului care efectuează activităţi judiciare în cauză; face cerere de recuzare, de oricare dintre părţi, de 3. Inadmisibilitatea recuzării judecătorului sau a procurorului chemat să decidă asupra îndată ce au aflat despre îndată ce partea a aflat recuzării; se constată de procurorul sau de completul în faţa căruia s-a formulat; existenţa cazului de despre existenţa cazului 4. Judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau completul în incompatibilitate. de incompatibilitate. faţa căruia s-a formulat recuzarea, cu participarea judecătorului recuzat. (2) Cererea de recuzare (2) Recuzarea se se formulează doar formulează oral sau în împotriva persoanei din scris, cu arătarea pentru cadrul organului de fiecare persoană în parte cercetare penală, a a cazului de81 procurorului sau a incompatibilitate invocat judecătorului care şi a tuturor temeiurilor de efectuează activităţi fapt cunoscute la judiciare în cauză. Este momentul recuzării. inadmisibilă recuzarea Cererea de recuzare poate judecătorului sau a privi numai pe acei procurorului chemat să judecători care compun decidă asupra recuzării. completul de judecată. (3) Dispoziţiile alin. (2) se (3) Nerespectarea aplică în mod corespunzător condiţiilor prevăzute în în cazul recuzării alin. (2) sau recuzarea magistratului-asistent şi aceleiaşi persoane pentru grefierului. acelaşi caz de (4) Cererea de recuzare incompatibilitate şi pentru se formulează oral sau în temeiuri de fapt cunoscute scris, cu arătarea, pentru la data formulării unei fiecare persoană în parte, a cereri anterioare de cazului de incompatibilitate recuzare care a fost invocat şi a temeiurilor de respinsă atrage fapt cunoscute la momentul inadmisibilitatea cererii de formulării cererii. Cererea de recuzare, care se constată recuzare formulată oral se de completul în faţa consemnează într-un căruia s-a formulat proces-verbal sau, după caz, recuzarea, cu participarea în încheierea de şedinţă. judecătorului recuzat. (4) (5) Nerespectarea Completul în faţa căruia condiţiilor prevăzute la alin. s-a formulat recuzarea, cu (2)-(4) sau formularea unei participarea judecătorului cereri de recuzare împotriva recuzat, se pronunţă aceleiaşi persoane pentru asupra măsurilor acelaşi caz de preventive incompatibilitate cu aceleaşi temeiuri de fapt invocate într-o cerere anterioară de recuzare, care a fost respinsă, atrage inadmisibilitatea cererii de82 recuzare. Inadmisibilitatea se constată de procurorul sau de completul în faţa căruia s-a formulat cererea de recuzare. (6) Judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau completul în faţa căruia s-a formulat recuzarea, cu participarea judecătorului recuzat, se pronunţă asupra măsurilor preventive. Art. 52. Procedura de Spre deosebire de vechiul cod NCPP: Art. 68. Procedura de soluţionare în cursul soluţionare a abţinerii sau judecăţii. 1. nu mai prevede obligativitatea ascultării procurorului, când este prezent în instanţă; recuzării. (1) Abţinerea sau 2. reglementează caracterul definitiv al încheierii prin care se soluţionează abţinerea ori (1) Abţinerea sau recuzarea recuzarea judecătorului, recuzarea, indiferent de soluţia dispusă. judecătorului de drepturi şi procurorului, 3. Prevede că dacă este admisă declaraţia de abţinere sau cererea de recuzare şi nu se libertăţi şi a judecătorului de magistratului-asistent sau poate desemna un judecător de la instanţa competentă pentru soluţionarea cauzei, cameră preliminară se grefierului se soluţionează judecătorul de la instanţa ierarhic superioară desemnează o altă instanţă egală în grad soluţionează de un judecător de un alt complet, în cu instanţa în faţa căreia s-a formulat declaraţia de abţinere sau cererea de recuzare, de la aceeaşi instanţă. şedinţă secretă, fără din circumscripţia aceleiaşi curţi de apel sau din circumscripţia unei curţi de apel (2) Abţinerea sau participarea celui ce învecinate. recuzarea judecătorului care declară că se abţine sau face parte din completul de care este recuzat. (2) judecată se soluţionează de Examinarea declaraţiei de un alt complet de judecată. abţinere sau a cererii de (3) Abţinerea sau recuzare se face de îndată, recuzarea ascultându-se procurorul magistratului-asistent se când este prezent în soluţionează de completul instanţă, iar dacă se de judecată. găseşte necesar, şi părţile, (4) Abţinerea sau precum şi persoana care recuzarea grefierului se83 soluţionează de judecătorul se abţine sau a cărei de drepturi şi libertăţi, de recuzare se cere. judecătorul de cameră preli- (3) Când abţinerea sau minară sau, după caz, de recuzarea priveşte cazul completul de judecată. prevăzut în art. 46 şi 49 (5) Soluţionarea abţinerii alin. (1), instanţa, sau recuzării se face, în cel admiţând recuzarea, mult 24 de ore, în camera de stabileşte care dintre consiliu. Dacă apreciază persoanele arătate în necesar pentru soluţionarea menţionatele texte nu va cererii, judecătorul sau lua parte la judecarea completul de judecată, după cauzei. caz, poate efectua orice (4) În caz de admitere a verificări şi poate asculta abţinerii sau a recuzării, se procurorul, subiecţii va stabili în ce măsură procesuali principali, părţile actele îndeplinite ori şi persoana care se abţine măsurile dispuse se sau a cărei recuzare se menţin. solicită. (5) Când pentru (6) În caz de admitere a soluţionarea abţinerii sau abţinerii sau a recuzării, se a recuzării nu se poate va stabili în ce măsură actele alcătui completul potrivit îndeplinite ori măsurile alin. (1), abţinerea sau dispuse se menţin. recuzarea se soluţionează (7) Încheierea prin care de instanţa ierarhic se soluţionează abţinerea ori superioară. În cazul în care recuzarea nu este supusă găseşte întemeiată niciunei căi de atac. abţinerea sau recuzarea (8) Când pentru şi, din cauza abţinerii sau soluţionarea abţinerii sau a recuzării, nu se poate recuzării nu poate fi alcătui completul de desemnat un judecător din judecată la instanţa cadrul aceleiaşi instanţe, competentă să soluţioneze cererea se soluţionează de cauza, instanţa ierarhic un judecător de la instanţa superioară desemnează ierarhic superioară. pentru judecarea cauzei o (9) În cazul în care se84 admite abţinerea sau instanţă egală în grad cu recuzarea şi nu se poate instanţa în faţa căreia s-a desemna un judecător de la formulat abţinerea sau instanţa competentă pentru recuzarea. soluţionarea cauzei, (51) Este inadmisibilă judecătorul de la instanţa recuzarea judecătorului ierarhic superioară chemat să decidă asupra desemnează o altă instanţă recuzării. egală în grad cu instanţa în (6) Încheierea prin care s-a faţa căreia s-a formulat admis sau s-a respins declaraţia de abţinere sau abţinerea, ca şi aceea prin cererea de recuzare, din care s-a admis recuzarea, circumscripţia aceleiaşi curţi nu sunt supuse niciunei căi de apel sau din de atac. circumscripţia unei curţi de apel învecinate. (10) Dispoziţiile alin. (8) şi (9) se aplică în mod corespunzător şi în cazul soluţionării abţinerii sau recuzării judecătorului care face parte din completul de judecată. Art. 53. Procedura de Art. 69. Procedura de soluţionare în cursul soluţionare a abţinerii sau urmăririi penale. recuzării persoanei care (1) În cursul urmăririi efectuează urmărirea penale, asupra abţinerii penală. sau recuzării persoanei (1) Asupra abţinerii sau care efectuează recuzării persoanei care cercetarea penală ori a efectuează urmărirea penală procurorului se pronunţă se pronunţă procurorul care procurorul care supraveghează urmărirea supraveghează cercetarea penală. penală sau procurorul85 (2) Cererea de recuzare ierarhic superior. se adresează fie persoanei (2) Cererea de recuzare recuzate, fie procurorului. În privitoare la persoana cazul în care cererea este care efectuează adresată persoanei care cercetarea penală se efectuează urmărirea adresează fie acestei penală, aceasta este obligată persoane, fie procurorului. să o înainteze împreună cu În cazul în care cererea lămuririle necesare, în este adresată persoanei termen de 24 de ore, care efectuează procurorului, fără a cercetarea penală, întrerupe cursul urmăririi aceasta este obligată să o penale. înainteze împreună cu (3) Procurorul lămuririle necesare, în Spre deosebire de vechiul cod NCPP prevede obligaţia procurorului de a soluţiona abţinerea sau soluţionează abţinerea sau termen de 24 de ore, recuzarea în cel mult 48 de ore, prin ordonanţă care nu este supusă niciunei căi de atac. recuzarea în cel mult 48 de procurorului, fără a ore, prin ordonanţă care nu întrerupe cursul cercetării este supusă niciunei căi de penale. atac. (3) Procurorul este obligat (4) În caz de admitere a să soluţioneze cererea în abţinerii sau a recuzării, se cel mult 3 zile, printr-o va stabili în ce măsură actele ordonanţă. îndeplinite ori măsurile (...) (5) Abţinerea se dispuse se menţin. soluţionează potrivit dispoziţiilor din alin. (3) şi (4), care se aplică în mod corespunzător. Art. 70. Procedura de Art. 53. Procedura de Spre deosebire de vechiul cod NCPP stipulează o serie de reguli procedurale noi: soluţionare a abţinerii sau soluţionare în cursul 1. declaraţia de abţinere sau cererea de recuzare se adresează, sub sancţiunea recuzării procurorului. urmăririi penale. inadmisibilităţii, procurorului ierarhic superior Inadmisibilitatea se constată de (1) În tot cursul (1) În cursul urmăririi procurorul, judecătorul sau de completul în faţa căruia s-a formulat cererea de procesului penal, asupra penale, asupra abţinerii recuzare; abţinerii sau recuzării sau recuzării persoanei 2. procurorul ierarhic superior soluţionează cererea în 48 de ore, prin ordonanţă care nu procurorului se pronunţă care efectuează este supusă niciunei căi de atac; procurorul ierarhic superior. cercetarea penală ori a 3. în caz de admitere a abţinerii sau a recuzării, se va stabili în ce măsură actele (2) Declaraţia de abţinere procurorului se pronunţă îndeplinite ori măsurile dispuse se menţin;86 sau cererea de recuzare se procurorul care 4. procurorul recuzat poate participa la soluţionarea cererii privitoare la măsura adresează, sub sancţiunea supraveghează cercetarea preventivă şi poate efectua acte sau dispune orice măsuri care justifică urgenţa. inadmisibilităţii, procurorului penală sau procurorul ierarhic superior. Inadmi- ierarhic superior. sibilitatea se constată de (...) (3) Procurorul este procurorul, judecătorul sau obligat să soluţioneze de completul în faţa căruia cererea în cel mult 3 zile, s-a formulat cererea de printr-o ordonanţă. (4) recuzare. Cererea de recuzare care (3) Procurorul ierarhic priveşte pe procuror se superior soluţionează soluţionează în acelaşi cererea în 48 de ore. termen şi în aceleaşi (4) Procurorul ierarhic condiţii de procurorul superior se pronunţă prin ierarhic superior. ordonanţă care nu este (5) Abţinerea se supusă niciunei căi de atac. soluţionează potrivit (5) Procurorul recuzat dispoziţiilor din alin. (3) şi poate participa la (4), care se aplică în mod soluţionarea cererii corespunzător. privitoare la măsura preventivă şi poate efectua acte sau dispune orice măsuri care justifică urgenţa. (6) În caz de admitere a abţinerii sau a recuzării, se va stabili în ce măsură actele îndeplinite ori măsurile dispuse se menţin. Art. 71. Temeiul Art. 55. Temeiul Spre deosebire de vechiul cod NCPP nu mai prevede drept temei de strămutare duşmăniile strămutării. strămutării. locale sau ipoteza în care una dintre părţi are o rudă sau un afin până la gradul al patrulea Înalta Curte de Casaţie şi (1) Înalta Curte de Casaţie inclusiv printre judecători sau procurori, asistenţii judiciari sau grefierii instanţei. Justiţie strămută judecarea şi Justiţie strămută unei cauze de la curtea de judecarea unei cauze de la apel competentă la o altă curtea de apel curte de apel, iar curtea de competentă la o altă curte apel strămută judecarea de apel, iar curtea de apel87 unei cauze de la un tribunal strămută judecarea unei sau, după caz, de la o cauze de la un tribunal judecătorie din sau, după caz, de la o circumscripţia sa la o altă judecătorie din instanţă de acelaşi grad din circumscripţia sa la o altă circumscripţia sa, atunci instanţă de acelaşi grad când există o suspiciune din circumscripţia sa, în rezonabilă că imparţialitatea cazul în care judecătorilor instanţei este imparţialitatea afectată datorită judecătorilor ar putea fi împrejurărilor cauzei, ştirbită datorită calităţii părţilor ori atunci împrejurărilor cauzei, când există pericol de duşmăniilor locale sau tulburare a ordinii publice. calităţii părţilor, când Strămutarea judecării unei există pericolul de cauze de la o instanţă tulburare a ordinii publice militară competentă la o altă ori când una dintre părţi instanţă militară de acelaşi are o rudă sau un afin grad se dispune de curtea până la gradul al patrulea militară de apel, prevederile inclusiv printre judecători prezentei secţiuni privind ori procurori, asistenţii strămutarea judecării cauzei judiciari sau grefierii de către curtea de apel instanţei. Strămutarea competentă fiind aplicabile. judecării unei cauze de la o instanţă militară competentă la o altă instanţă militară de acelaşi grad se dispune de Curtea Militară de Apel, fiind aplicabile, în mod corespunzător, prevederile prezentei secţiuni privind strămutarea judecării cauzei de către curtea de apel.88 Art. 72. Cererea de Art. 55. Temeiul Spre deosebire de vechiul cod NCPP aduce o serie de elemente de noutate: strămutare şi efectele strămutării. 1. Cererea de strămutare nu poate fi formulate de ministrul justiţiei; acesteia. (...) (2) În cursul judecăţii 2. Este posibilă strămutarea în cursul procedurii de cameră preliminară; (1) Strămutarea poate fi strămutarea poate fi 3. Cererea de strămutare se depune la instanţa de unde se solicită strămutarea, iar cerută de părţi sau de cerută de partea aceasta o înaintează ulterior instanţei competente ( Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie procuror. În cursul interesată, de procuror sau curţii de apel); sau de ministrul justiţiei. 4. În cerere se face menţiune dacă inculpatul este supus unei măsuri preventive (control procedurii de cameră Art. 56. Cererea şi judiciar/pe cauţiune, arest la domiciliu, arestare preventivă). preliminară nu se poate face efectele ei. cerere de strămutare. (1) Cererea de strămutare (2) Cererea se depune la se adresează Înaltei Curţi instanţa de unde se solicită de Casaţie şi Justiţie sau strămutarea şi trebuie să curţii de apel competente cuprindă indicarea temeiului şi trebuie motivată. de strămutare, precum şi Înscrisurile pe care se motivarea în fapt şi în drept. sprijină cererea se alătură (3) La cerere se anexează la aceasta, când sunt înscrisurile pe care aceasta deţinute de partea care se întemeiază. cere strămutarea. (4) În cerere se face (2) În cerere se face menţiune dacă inculpatul menţiune dacă în cauză se găsesc arestaţi. este supus unei măsuri (3) Suspendarea judecării preventive. cauzei poate fi dispusă (5) Cererea se înaintează numai de către completul de îndată Înaltei Curţi de de judecată învestit cu Casaţie şi Justiţie sau curţii judecarea cererii de de apel competente strămutare. împreună cu înscrisurile (4) Abrogat. anexate. Art. 57. Procedura de (6) Înalta Curte de informare. Casaţie şi Justiţie sau curtea (1) Preşedintele curţii de de apel competentă poate apel competente cere, solicita informaţii de la pentru lămurirea preşedintele instanţei de instanţei, informaţii de la unde se solicită strămutarea preşedintele instanţei sau de la preşedintele ierarhic superioare celei la care se află cauza a cărei instanţei ierarhic superioare89 celei la care se află cauza a strămutare se cere, cărei strămutare se cere, comunicându-i totodată comunicându-i totodată termenul fixat pentru termenul fixat pentru judecarea cererii de strămutare. (2) Înalta judecarea cererii de Curte de Casaţie şi Justiţie strămutare. Când Înalta sau curtea de apel Curte de Casaţie şi Justiţie competentă a soluţiona este instanţa ierarhic cererea, când aceasta este superioară, informaţiile se instanţa ierarhic cer preşedintelui curţii de superioară, solicită apel la care se află cauza a informaţii Ministerului cărei strămutare se cere. Justiţiei. (3) În cazul Când curtea de apel introducerii unei noi cereri competentă este instanţa de strămutare cu privire la ierarhic superioară, aceeaşi cauză, cererea de informaţiile se cer preşe- informaţii este facultativă. dintelui tribunalului la care (...) Art. 61. Repetarea se află cauza a cărei cererii. Strămutarea strămutare se cere. cauzei nu poate fi cerută (7) În cazul respingerii din nou, afară de cazul cererii de strămutare, în când noua cerere se aceeaşi cauză nu mai poate întemeiază pe împrejurări fi formulată o nouă cerere necunoscute Înaltei Curţi pentru aceleaşi motive. de Casaţie şi Justiţie sau (8) Introducerea unei curţii de apel competente cereri de strămutare nu la soluţionarea cererii suspendă judecarea cauzei. anterioare sau ivite după aceasta. Art. 73. Procedura de Art. 58. Înştiinţarea soluţionare a cererii de părţilor. NCPP prevede o procedură accelerată de soluţionare a cererii de strămutare în cel mult 30 de strămutare. (1) Preşedintele instanţei zile de la data înregistrării cererii. Încunoştinţarea părţilor despre introducerea cererii de (1) Soluţionarea cererii de ierarhic superioare celei la strămutare şi despre termenul fixat pentru soluţionarea acesteia se realizează de preşedintele strămutare se face în şedinţă care se află cauza ia instanţei ierarhic superioare celei la care se află cauza. Şedinţa este publică, cu participarea publică, cu participarea măsuri pentru procurorului – obligatorie. procurorului, în cel mult 30 încunoştinţarea părţilor90 de zile de la data înregistrării despre introducerea cererii. cererii de strămutare, (2) Preşedintele instanţei despre termenul fixat ierarhic superioare celei la pentru soluţionarea care se află cauza ia măsuri acesteia, cu menţiunea că pentru încunoştinţarea părţile pot trimite memorii părţilor despre introducerea şi se pot prezenta la cererii de strămutare, termenul fixat pentru despre termenul fixat pentru soluţionarea cererii. (2) În soluţionarea acesteia, cu informaţiile trimise Înaltei menţiunea că părţile pot Curţi de Casaţie şi Justiţie trimite memorii şi se pot sau curţii de apel se face prezenta la termenul fixat menţiune expresă despre pentru soluţionarea cererii. efectuarea (3) În informaţiile trimise încunoştinţărilor, Înaltei Curţi de Casaţie şi ataşându-se şi dovezile de Justiţie sau curţii de apel se comunicare a acestora. face menţiune expresă (3) Când în cauza a cărei despre efectuarea încu- noştinţărilor, ataşându-se şi strămutare se cere sunt dovezile de comunicare a arestaţi, preşedintele acestora. dispune desemnarea unui (4) Neprezentarea apărător din oficiu. părţilor nu împiedică Art. 59. Examinarea soluţionarea cererii. În cazul cererii. în care inculpatul se află în (1) Examinarea cererii de stare de arest preventiv sau strămutare se face în arest la domiciliu, Înalta şedinţă publică. Curte de Casaţie şi Justiţie (2) Când părţile se sau curtea de apel înfăţişează, se ascultă şi competentă poate dispune concluziile acestora. aducerea acestuia la judecarea strămutării, dacă apreciază că prezenţa sa este necesară pentru solu- ţionarea cererii. (5) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie sau curtea91 de apel competentă acordă cuvântul părţii care a formulat cererea de strămutare, celorlalte părţi prezente, precum şi procurorului. Dacă procurorul a formulat cererea, acestuia i se acordă primul cuvântul. Art. 74. Soluţionarea Art. 60. Soluţionarea Nu sunt diferenţe de esenţă între vechiul cod şi NCPP. cererii. (1) Înalta Curte de cererii. Casaţie şi Justiţie sau curtea (1) Înalta Curte de Casaţie de apel competentă şi Justiţie sau curtea de soluţionează cererea de apel competentă strămutare prin sentinţă. soluţionează cererea de (2) În cazul în care strămutare prin sentinţă găseşte cererea întemeiată, motivată. Înalta Curte de Casaţie şi (2) În cazul în care găseşte Justiţie dispune strămutarea cererea întemeiată, Înalta judecării cauzei la o curte de Curte de Casaţie şi Justiţie apel învecinată curţii de la dispune strămutarea care se solicită strămutarea, judecării cauzei la o curte iar curtea de apel dispune de apel învecinată curţii strămutarea judecării cauzei de la care se solicită la una dintre instanţele de strămutarea, iar curtea de acelaşi grad cu instanţa de la apel dispune strămutarea care se solicită strămutarea judecării cauzei la una din circumscripţia sa. dintre instanţele din (3) Înalta Curte de circumscripţia sa de Casaţie şi Justiţie sau curtea acelaşi grad cu instanţa de de apel competentă la care se solicită hotărăşte în ce măsură se strămutarea. (3) Înalta menţin actele îndeplinite în Curte de Casaţie şi Justiţie faţa instanţei de la care s-a sau curtea de apel strămutat cauza. competentă hotărăşte în92 (4) Instanţa de la care a ce măsură se menţin fost strămutată cauza, actele îndeplinite în faţa precum şi instanţa la care s-a instanţei de la care s-a strămutat cauza vor fi strămutat cauza. (4) înştiinţate de îndată despre Instanţa de la care a fost admiterea cererii de strămutată cauza, precum strămutare. şi instanţa la care s-a (5) Dacă instanţa de la strămutat cauza vor fi care a fost strămutată cauza înştiinţate, de îndată, a procedat între timp la despre admiterea cererii judecarea cauzei, hotărârea de strămutare. (5) Dacă pronunţată este desfiinţată instanţa de la care a fost prin efectul admiterii cererii strămutată cauza a de strămutare. procedat între timp la (6) Sentinţa prevăzută la judecarea cauzei, alin. (1) nu este supusă hotărârea pronunţată este niciunei căi de atac. desfiinţată prin efectul admiterii cererii de strămutare. (6) Sentinţa prin care Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie sau curtea de apel competentă dispune asupra strămutării nu este supusă niciunei căi de atac. Art. 75. Alte dispoziţii. Dispoziţiile art. 75 NCPP vin să adapteze efectele strămutării noilor reguli procedurale. În plus, (1) După strămutarea menţionează explicit că este posibilă strămutarea procedurii de judecată în camera preliminară. cauzei, contestaţiile şi celelalte căi de atac se judecă de instanţele corespunzătoare din circumscripţia instanţei la care s-a strămutat cauza. (2) Prevederile art. 71-74 se aplică în mod93 corespunzător şi în procedura de cameră preliminară. (3) În cazul în care se dispune strămutarea în cursul procedurii de cameră preliminară, judecarea cauzei se efectuează de instanţa la care s-a strămutat cauza. (4) În cazul în care se dispune strămutarea judecării căii de atac a apelului, rejudecarea cauzei, în caz de desfiinţare a sentinţei cu trimitere spre rejudecare, se va efectua de către instanţa corespun- zătoare în grad celei care a soluţionat fondul din circumscripţia celei la care s-a strămutat cauza, indicată prin decizia de desfiinţare. Art. 76. Desemnarea Art. 611. Desemnarea Reglementarea institituţiei este, în principiu, similară în ambele coduri. Ca element de noutate, altei instanţe pentru altei instanţe pentru NCPP prevede că în cazul respingerii cererii de desemnare a altei instanţe pentru judecarea judecarea cauzei. judecarea cauzei. cauzei formulate, în aceeaşi cauză nu mai poate fi formulată o nouă cerere pentru aceleaşi (1) Procurorul care (1) Procurorul care motive. efectuează sau efectuează sau supraveghează urmărirea supraveghează urmărirea penală poate cere Înaltei penală poate cere Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie Curţi de Casaţie şi Justiţie să să desemneze o altă curte desemneze o altă curte de de apel decât cea căreia apel decât cea căreia i-ar i-ar reveni competenţa să reveni competenţa să judece judece cauza în primă94 cauza în primă instanţă, care instanţă, care să fie să fie sesizată în cazul în care sesizată în cazul în care se se va emite rechizitoriul. va emite rechizitoriul. (2) Procurorul care (2) Procurorul care efectuează sau efectuează sau supraveghează urmărirea supraveghează urmărirea penală poate cere curţii de penală poate cere curţii de apel competente să apel competente să desemneze un alt tribunal desemneze un alt tribunal sau, după caz, o altă sau, după caz, o altă judecătorie decât cea judecătorie decât cea căreia căreia i-ar reveni i-ar reveni competenţa să competenţa să judece judece cauza în primă cauza în primă instanţă, instanţă, care să fie sesizate care să fie sesizate în cazul în cazul în care se va emite în care se va emite rechizitoriul. rechizitoriul. (3) Dispoziţiile art. 71 se (3) Dispoziţiile art. 55 alin. aplică în mod corespunzător. (1), art. 56 alin. (1) şi (2) şi (4) Înalta Curte de art. 61 se aplică în mod Casaţie şi Justiţie sau curtea corespunzător. de apel competentă (4) Înalta Curte de Casaţie soluţionează cererea în şi Justiţie sau curtea de camera de consiliu, în apel competentă termen de 15 zile. soluţionează cererea în (5) Înalta Curte de camera de consiliu, în Casaţie şi Justiţie sau curtea termen de 15 zile. (5) de apel competentă Înalta Curte de Casaţie şi dispune, prin încheiere Justiţie sau curtea de apel motivată, fie respingerea competentă dispune, prin cererii, fie admiterea cererii încheiere motivată, fie şi desemnarea unei instanţe respingerea cererii, fie egale în grad cu cea căreia admiterea cererii şi i-ar reveni competenţa să desemnarea, după caz, a judece cauza în primă unei instanţe egale în grad instanţă, care să fie sesizată cu cea căreia i-ar reveni în cazul în care se va emite95 rechizitoriul. competenţa să judece (6) Încheierea prin care cauza în primă instanţă, Înalta Curte de Casaţie şi care să fie sesizată în cazul Justiţie sau curtea de apel în care se va emite competentă soluţionează rechizitoriul. cererea nu este supusă (6) Încheierea prin care niciunei căi de atac. Înalta Curte de Casaţie şi (7) În cazul respingerii Justiţie sau curtea de apel cererii de desemnare a altei competentă soluţionează instanţe pentru judecarea cererea nu este supusă cauzei formulate, în aceeaşi niciunei căi de atac. cauză nu mai poate fi formulată o nouă cerere pentru aceleaşi motive. Art. 77. Suspectul. Art. 229. Învinuitul. Instituţia suspectului nu este similară cu cea a învinuitului. Spre deosebire de vechiul cod Persoana cu privire la care, Persoana faţă de care se potrivit NCPP nu este posibilă începerea urmăririi penale direct cu privire la suspect. În plus din datele şi probele efectuează urmărirea drepturile suspectului sunt semnificativ crescute faţă de drepturile învinuitului, iar suspectul nu existente în cauză, rezultă penală se numeşte învinuit poate fi arestat preventiv. bănuiala rezonabilă că a cât timp nu a fost pusă în Acordarea calităţii de suspect se realizează prin dispoziţia procurorului de continuare a săvârşit o faptă prevăzută de mişcare acţiunea penală efectuării urmăririi penale începută in rem . legea penală se numeşte împotriva sa suspect. Art. 78. Drepturile Având în vedere poziţia de acuzat în cadrul procesului penal NCPP prevede cu titlu de principiu că suspectului. Suspectul are suspectul are în principiu aceeleaşi drepturi ca şi inculpatul în scopul garantării unui drept la drepturile prevăzute de lege apărare concret şi efectiv. Spre deosebire de inculpat, suspectul: 1. nu poate fi arestat pentru inculpat, dacă legea preventiv/arestat la domiciliu ori supus măsurii controlului judiciar sau pe cauţiune; 2. nu poate fi nu prevede altfel. trimis în judecată. Art. 24. Alte părţi în Spre deosebire de vechiul cod voctima infracţiunii nu mai poate opta să participe în procesul Art. 79. Persoana procesul penal. penal în calitate de parte procesuală. În esenţă, noţiunea de persoană vătămată este aceeaşi în vătămată. Persoana care a Persoana care a suferit ambele coduri. suferit o vătămare fizică, prin fapta penală o materială sau morală prin vătămare fizică, morală fapta penală se numeşte sau materială, dacă persoană vătămată. participă în procesul96 penal, se numeşte parte vătămată Art. 80. Desemnarea Art. 174. Reprezentarea. NCPP prevede o serie de elemente de noutate în această materie: unui reprezentant al (1) În cursul judecăţii 1. desemnarea reprezentantului de organul de urmărire penală se face prin ordonanţă; persoanelor vătămate. (1) În învinuitul şi inculpatul, 2. încheierea instanţei sau ordonanţa procurorului de desemnare a unui avocat din oficiu situaţia în care în cauză precum şi celelalte părţi va fi comunicată persoanelor vătămate, care trebuie să încunoştinţeze, în termen de 3 există un număr mare de pot fi reprezentaţi, cu zile de la primirea comunicării, procurorul sau instanţa în cazul în care refuză să fie persoane vătămate care nu excepţia cazurilor în care reprezentaţi prin avocatul desemnat din oficiu. au interese contrarii, acestea prezenţa învinuitului sau pot desemna o persoană inculpatului este care să le reprezinte obligatorie. interesele în cadrul pro- (2) În cazurile în care legea cesului penal. În cazul în care admite reprezentarea persoanele vătămate nu învinuitului sau şi-au desemnat un inculpatului, instanţa de reprezentant comun, pentru judecată, când apreciază buna desfăşurare a necesară prezenţa procesului penal, procurorul învinuitului sau sau instanţa de judecată inculpatului, dispune poate desemna, prin aducerea lui. (3) În cazul în ordonanţă, respectiv prin care un număr mare de încheiere motivată, un persoane care nu au avocat din oficiu pentru a le interese contrarii s-au reprezenta interesele. constituit parte civilă, Încheierea sau ordonanţa va acestea pot desemna o fi comunicată persoanelor persoană care să le vătămate, care trebuie să reprezinte interesele în încunoştinţeze, în termen de cadrul procesului penal. În 3 zile de la primirea cazul în care părţile civile comunicării, procurorul sau nu şi-au desemnat un instanţa în cazul în care reprezentant comun, refuză să fie reprezentaţi pentru buna desfăşurare a prin avocatul desemnat din procesului penal, oficiu. Toate actele de procurorul sau instanţa de procedură comunicate judecată poate desemna,97 reprezentantului sau de care prin rezoluţie, respectiv reprezentantul a luat prin încheiere motivată, cunoştinţă sunt prezumate a un avocat din oficiu pentru fi cunoscute de către a le reprezenta interesele. persoanele reprezentate. Încheierea sau rezoluţia va (2) Reprezentantul fi comunicată părţilor persoanelor vătămate civile, care trebuie să exercită toate drepturile încunoştinţeze procurorul recunoscute de lege sau instanţa de refuzul lor acestora. de a fi reprezentaţi prin avocatul desemnat din oficiu. (4) În cazul în care prin fapta penală s-au adus vătămări unui număr mare de părţi vătămate, constituite sau nu părţi civile, care nu au interese contrarii, acestea pot desemna o persoana care să le reprezinte interesele în cadrul procesului penal. În cazul în care părţile vătămate nu şi-au desemnat un reprezentant comun, pentru buna desfăşurare a procesului penal, procurorul sau instanţa de judecată poate desemna, prin rezoluţie, respectiv prin încheiere motivată, un avocat din oficiu pentru a le reprezenta interesele. (5) Dovada mandatului se va face în condiţiile legii. (6) În cazurile prevăzute la98 alin. (3) şi (4), toate actele de procedură comunicate reprezentantului sau de care reprezentantul a luat cunoştinţă sunt prezumate a fi cunoscute de persoanele reprezentate. Art. 81. Drepturile Art. 82. Persoana NCPP a transpus în normele sale standardele europene în materia drepturilor victimelor în persoanei vătămate. (1) În vătămată. Persoana cadrul procedurilor penale în scopul asigurării posibilităţii participării efective la procesul penal cadrul procesului penal, vătămată poate fi al persoanei vătămate. persoana vătămată are ascultată ca martor, dacă următoarele drepturi: nu este constituită parte a) dreptul de a fi civilă sau nu participă în În plus faţă de dispoziţiile NCPP persoana vătămată beneficiază şi de anumite drepturi speciale informată cu privire la proces ca parte vătămată prevăzute de art. 4 din Legea nr. 211/2004 privind unele măsuri pentru asigurarea protecţiei drepturile sale; victimelor infracţiunilor. b) dreptul de a propune administrarea de probe de către organele judiciare, de a ridica excepţii şi de a pune concluzii; c) dreptul de a formula orice alte cereri ce ţin de soluţionarea laturii penale a cauzei; d) dreptul de a fi informată, într-un termen rezonabil, cu privire la stadiul urmăririi penale, la cererea sa expresă, cu condiţia de a indica o adresă pe teritoriul României, o adresă de poştă electronică sau mesagerie electronică, la care aceste informaţii să îi fie comunicate; e) dreptul de a consulta dosarul, în condiţiile legii;99 f) dreptul de a fi ascultată; g) dreptul de a adresa întrebări inculpatului, martorilor şi experţilor; g1) dreptul de a beneficia în mod gratuit de un interpret atunci când nu înţelege, nu se exprimă bine sau nu poate comunica în limba română; h) dreptul de a fi asistată de avocat sau reprezentată; i) dreptul de a apela la un mediator, în cazurile permise de lege; j) alte drepturi prevăzute de lege. (2) Persoana care a suferit o vătămare fizică, materială sau morală printr-o faptă penală pentru care acţiunea penală se pune în mişcare din oficiu şi care nu doreşte să participe la procesul penal trebuie să înştiinţeze despre aceasta organul judiciar, care, dacă apreciază necesar, o va putea audia în calitate de martor Art. 82. Inculpatul. Art. 23. Inculpatul. Nu există diferenţe de esenţă între vechiul şi noul cod . Persoana împotriva căreia s-a Persoana împotriva căreia pus în mişcare acţiunea s-a pus în mişcare penală devine parte în acţiunea penală este parte procesul penal şi se numeşte în procesul penal şi se inculpat. numeşte inculpat100 Art. 83. Drepturile inculpatului. În cursul NCPP transpune standardele jurisprudenţei CEDO şi cele ale dreptului U.E. în materia procesului penal, inculpatul drepturilor procesuale ale acuzatului. are următoarele drepturi: a) dreptul de a nu da Prin compararea setului de drepturi de care beneficiază persoana vătămată cu cele ale inculpatului, se remarcă faptul că pentru faza urmăririi penale persoana vătămată are dreptul nicio declaraţie pe parcursul de a adresa întrebări inculpatului (precum şi martorilor şi expertului), în vreme ce inculpatul nu procesului penal, are dreptul a adresa întrebări persoanei vătămate, însă acesta are dreptul de a păstra tăcerea atrăgându-i-se atenţia că putând refuza să răspundă întrebărilor formulate de victima infracţiunii. dacă refuză să dea declaraţii nu va suferi nicio consecinţă defavorabilă, iar dacă va da declaraţii acestea vor putea fi folosite ca mijloace de probă împotriva sa; a1) dreptul de a fi informat cu privire la fapta pentru care este cercetat şi încadrarea juridică a acesteia; b) dreptul de a consulta dosarul, în condiţiile legii; c) dreptul de a avea un avocat ales, iar dacă nu îşi desemnează unul, în cazurile de asistenţă obligatorie, dreptul de a i se desemna un avocat din oficiu; d) dreptul de a propune administrarea de probe în condiţiile prevăzute de lege, de a ridica excepţii şi de a pune concluzii; e) dreptul de a formula orice alte cereri ce ţin de soluţionarea laturii penale şi101 civile a cauzei; f) dreptul de a beneficia în mod gratuit de un interpret atunci când nu înţelege, nu se exprimă bine sau nu poate comunica în limba română; g) dreptul de a apela la un mediator, în cazurile permise de lege; g1) dreptul de a fi informat cu privire la drepturile sale; h) alte drepturi prevăzute de lege. Art. 84. Partea civilă. (1) Art. 24. Alte părţi în Nu există deosebiri de esenţă. Persoana vătămată care procesul penal. (...) (2) Alin. 2 al art. 84 NCPP preia un standard de doctrină referitor la constituirea de parte civilă iure exercită acţiunea civilă în Persoana vătămată care hereditatis. cadrul procesului penal este exercită acţiunea civilă în parte în procesul penal şi se cadrul procesului penal se numeşte parte civilă. numeşte parte civilă (2) Au calitatea de parte civilă şi succesorii persoanei prejudiciate, dacă exercită acţiunea civilă în cadrul procesului penal. Art. 85. Drepturile părţii NCPP prevede că drepturile părţii civile sunt aceleaşi cu cele prevăzute de lege pentru persoana civile. (1) În cursul vătămată. Deopotrivă, regulile referitoare la desemnarea unui reprezenant comun în cazul în procesului penal, partea care există un număr foarte mare de părţi civile fiind similare cu cele stipulate în privinţa civilă are drepturile persoanei vătămate. prevăzute la art. 81. (2) Calitatea de parte civilă a persoanei care a suferit o vătămare prin102 infracţiune nu înlătură dreptul acestei persoane de a participa în calitate de persoană vătămată în aceeaşi cauză. (3) Dispoziţiile art. 80 se aplică în mod corespunzător în cazul în care există un număr foarte mare de părţi civile. Art. 86. Partea Art. 24. Alte părţi în Prin noua definiţie a părţii responsabile civilmente se sfârşeşte o largă dezbatere teoretică şi responsabilă civilmente. procesul penal. (...) (3) practică privind rolul asigurătorului în procesul penal; astfel, potrivit NCPP asigurătorul va fi Persoana care, potrivit legii Persoana chemată în considerat parte responsabilă civilmente, fiind persoana care are obligaţia contractuală de a civile, are obligaţia legală sau procesul penal să repara prejudiciul cauzat printr-o infracţiune comisă de persoana asigurată. convenţională de a repara în răspundă, potrivit legii întregime sau în parte, civile, pentru pagubele singură sau în solidar, provocate prin fapta prejudiciul cauzat prin învinuitului sau infracţiune şi care este inculpatului, se numeşte chemată să răspundă în parte responsabilă proces este parte în procesul civilmente. penal şi se numeşte parte responsabilă civilmente. NCPP prevede că drepturile părţii responsabile civilmente sunt aceleaşi cu cele prevăzute de Art. 87. Drepturile părţii lege pentru persoana vătămată. Se remarcă o oarecare inconsecvenţă legislativă în privinţa responsabile civilmente. drepturilor părţii responsabile civilemente ca urmare a dispoziţiilor contradictorii ale art. 87 alin. (1) NCPP şi cele ale art. 21 alin. (4) NCPP. (1) În cursul procesului penal, partea responsabilă civilmente are drepturile prevăzute la art. 81. (2) Drepturile părţii responsabile civilmente se exercită în limitele şi în scopul soluţionării acţiunii103 civile. Art. 88. Avocatul. (1) Art. 172. Drepturile NCPP reglementează instituţia avocatului ca subiect procesual autonom în cadrul procesului Avocatul asistă sau apărătorului. (...) penal. Ca element de noutate sunt prezentate în alin. 2 cazurile în care o persoană nu poate fi reprezintă, în procesul (7) În cursul judecăţii, avocat al unei părţi sau subiect procesual principal. penal, părţile ori subiecţii apărătorul are dreptul să procesuali principali, în asiste pe inculpat, să condiţiile legii. exercite drepturile (2) Nu poate fi avocat al procesuale ale acestuia, unei părţi sau al unui subiect iar în cazul când inculpatul procesual principal: este arestat, să ia contact a) soţul ori ruda până la cu acesta. (8) Apărătorul gradul al IV-lea cu procurorul ales sau desemnat din sau cu judecătorul; oficiu este obligat să b) martorul citat în asigure asistenţa juridică a învinuitului sau cauză; inculpatului. Pentru c) cel care a participat în nerespectarea acestei aceeaşi cauză în calitate de obligaţii, organul de judecător sau de procuror; urmărire penală sau d) o altă parte sau un alt instanţa de judecată subiect procesual. poate sesiza conducerea (3) Avocatul ales sau baroului de avocaţi, spre a desemnat din oficiu este lua măsuri obligat să asigure asistenţa juridică a părţilor ori a subiecţilor procesuali principali. (4) Părţile sau subiecţii procesuali principali cu interese contrare nu pot fi asistaţi sau reprezentaţi de acelaşi avocat104 Art. 89. Asistenţa Art. 171. Asistenţa Se remarcă următoarele elemente de noutate la nivel de reglementare: juridică a suspectului sau a învinuitului sau a inculpatului. (1) Suspectul inculpatului. 1. Suspectul sau inculpatul are dreptul să fie asistat de unul ori de mai mulţi avocaţi, iar în mod sau inculpatul are dreptul să (1) Învinuitul sau corelativ organele judiciare sunt obligate să îi aducă la cunoştinţă acest drept; fie asistat de unul ori de mai inculpatul are dreptul să mulţi avocaţi în tot cursul fie asistat de apărător, în 2. în cazul în care suspectul sau inculpatul este asistat de mai mulţi avocaţi, asistenţa juridică urmăririi penale, al tot cursul urmăririi penale este asigurată atunci când cel puţin unul dintre avocaţi este prezent; procedurii de cameră şi al judecăţii, iar organele preliminară şi al judecăţii, iar judiciare sunt obligate să-i 3. este prevăzută incidenţa sancţiunii excluderii probelor obţinute cu încălcarea organele judiciare sunt aducă la cunoştinţă acest confidenţialităţii comunicărilor între persoana reţinută sau arestată şi avocatul său. obligate să îi aducă la drept. (...) cunoştinţă acest drept. Art. 172. Drepturile Asistenţa juridică este asi- apărătorului. (...) (4) gurată atunci când cel puţin Persoana reţinută sau unul dintre avocaţi este arestată are dreptul să ia prezent. contact cu apărătorul, (2) Persoana reţinută sau asigurându-i-se arestată are dreptul să ia confidenţialitatea contact cu avocatul, convorbirilor”. asigurându-i-se confidenţialitatea comunicărilor, cu respec- tarea măsurilor necesare de supraveghere vizuală, de pază şi securitate, fără să fie interceptată sau înregistrată convorbirea dintre ei. Probele obţinute cu încălcarea prezentului alineat se exclud. Art. 90. Asistenţa Art. 171. Asistenţa Spre deosebire de vechiul cod potrivit NCPP nu mai este obligatorie asistenţa juridică : juridică obligatorie a învinuitului sau a 1. pentru persoana suspusă măsurii de siguranţă a obligării la tratament medical; suspectului sau a inculpatului. 2. în cazul în care maximul special al pedepsei prevăzut de lege pentru infracţiunea de inculpatului. Asistenţa (...) (2) Asistenţa juridică care este acuzat inculpatul trimis în judecată este de 5 ani. juridică este obligatorie: este obligatorie când a) când suspectul sau învinuitul sau inculpatul105 inculpatul este minor, este minor, internat Încălcarea dispoziţiilor cu privire la asistenţa juridică obligatorie a suspectului sau internat într-un centru de într-un centru de inculpatului în cursul urmăririi penale poate fi invocată până la încheierea procedurii în detenţie ori într-un centru reeducare sau într-un camera preliminară. educativ, când este reţinut institut medical educativ, sau arestat, chiar în altă când este reţinut sau cauză, când faţă de acesta a arestat chiar în altă cauză, fost dispusă măsura de când faţă de acesta a fost siguranţă a internării dispusă măsura de medicale, chiar în altă cauză, siguranţă a internării precum şi în alte cazuri medicale sau obligarea la prevăzute de lege; tratament medical chiar în b) în cazul în care organul altă cauză ori când judiciar apreciază că organul de urmărire suspectul ori inculpatul nu penală sau instanţa şi-ar putea face singur apreciază că învinuitul ori apărarea; inculpatul nu şi-ar putea c) în cursul judecăţii în face singur apărarea, cauzele în care legea precum şi în alte cazuri prevede pentru infracţiunea prevăzute de lege. (3) În săvârşită pedeapsa cursul judecăţii, asistenţa detenţiunii pe viaţă sau juridică este obligatorie şi pedeapsa închisorii mai în cauzele în care legea mare de 5 ani. prevede pentru infracţiunea săvârşită pedeapsa detenţiunii pe viaţă sau pedeapsa închisorii de 5 ani sau mai mare. Art. 91. Avocatul din Art. 171. Asistenţa Nu există deosebiri de esenţă între cele două reglementări. oficiu. învinuitului sau a (1) În cazurile prevăzute inculpatului. în art. 90, dacă suspectul sau (...) (4) Când asistenţa inculpatul nu şi-a ales un juridică este obligatorie, avocat, organul judiciar ia dacă învinuitul sau măsuri pentru desemnarea inculpatul nu şi-a ales un unui avocat din oficiu. apărător, se iau măsuri (2) În tot cursul106 procesului penal, când pentru desemnarea unui asistenţa juridică este apărător din oficiu. (41) obligatorie, dacă avocatul Când asistenţa juridică ales lipseşte nejustificat, nu este obligatorie, dacă asigură substituirea sau apărătorul ales nu se refuză nejustificat să prezintă nejustificat la exercite apărarea, deşi a fost data stabilită pentru asigurată exercitarea tuturor efectuarea unui act de drepturilor procesuale, urmărire penală sau la organul judiciar ia măsuri termenul de judecată fixat pentru desemnarea unui şi nici nu asigură avocat din oficiu care să îl substituirea, pleacă sau înlocuiască, acordându-i refuză să efectueze acestuia un termen apărarea, organul judiciar rezonabil şi înlesnirile ia măsuri pentru necesare pentru pregătirea desemnarea unui unei apărări efective, apărător din oficiu care făcându-se menţiune despre să-l înlocuiască, aceasta într-un acordându-i timpul proces-verbal ori, după caz, necesar pentru pregătirea în încheierea de şedinţă. În apărării. În cursul cursul judecăţii, când judecăţii, după începerea asistenţa juridică este dezbaterilor, când obligatorie, dacă avocatul asistenţa juridică este ales lipseşte nejustificat la obligatorie, dacă termenul de judecată, nu apărătorul ales lipseşte, asigură substituirea sau nejustificat, la termenul de refuză să efectueze judecată şi nu asigură apărarea, deşi a fost substituirea, instanţa ia asigurată exercitarea tuturor măsuri pentru drepturilor procesuale, desemnarea unui instanţa ia măsuri pentru apărător din oficiu care desemnarea unui avocat din să-l înlocuiască, acordând oficiu care să îl înlocuiască, un termen de minimum 3 acordându-i un termen de zile pentru pregătirea minimum 3 zile pentru apărării. pregătirea apărării.107 (3) Avocatul din oficiu (5) Delegaţia apărătorului desemnat este obligat să se desemnat din oficiu prezinte ori de câte ori este încetează la prezentarea solicitat de organul judiciar, apărătorului ales. asigurând o apărare (6) Dacă la judecarea concretă şi efectivă în cauză. cauzei apărătorul lipseşte (4) Delegaţia şi nu poate fi înlocuit în apărătorului din oficiu condiţiile alin. (41), cauza încetează la prezentarea se amână apărătorului ales. (5) Dacă la judecarea cauzei avocatul lipseşte şi nu poate fi înlocuit în condiţiile alin. (2), cauza se amână. Art. 92. Drepturile Art. 172. Drepturile NCPP stipulează explicit cazurile în care avocatul nu are dreptul să asiste la efectuarea unor acte avocatului suspectului şi apărătorului. de procedură în procesul penal (când se utilizează metodele speciale de supraveghere ori inculpatului. (1) În cursul urmăririi cercetare, respectiv la efectuarea percheziţiei corporale sau a vehiculelor în cazul infracţiunilor (1) În cursul urmăririi penale, penale, apărătorul flagrante. avocatul suspectului sau învinuitului sau inculpatului are dreptul să inculpatului are dreptul să Încunoştinţarea avocatului se face prin notificare telefonică, fax, e-mail sau prin alte asemenea asiste la efectuarea oricărui asiste la efectuarea mijloace, încheindu-se în acest sens un proces-verbal. act de urmărire penală, cu oricărui act de urmărire excepţia: penală şi poate formula NCPP prevede explicit că în cazul în care avocatul suspectului sau al inculpatului este prezent la a) situaţiei în care se. cereri şi depune memorii. efectuarea unui act de urmărire penală, se face menţiune despre aceasta şi despre eventualele (2) Avocatul suspectului Lipsa apărătorului nu obiecţiuni formulate, iar actul este semnat şi de avocat. sau inculpatului poate împiedică efectuarea solicita să fie încunoştinţat actului de urmărire de data şi ora efectuării penală, dacă există actului de urmărire penală dovada că apărătorul a ori a audierii realizate de fost încunoştinţat de data judecătorul de drepturi şi şi ora efectuării actului. libertăţi. Încunoştinţarea se Încunoştinţarea se face face prin notificare prin notificare telefonică, telefonică, fax, e-mail sau fax, internet sau prin alte prin alte asemenea mijloace, asemenea mijloace, încheindu-se în acest sens108 încheindu-se în acest sens un proces-verbal. un proces-verbal. (2) Când asistenţa juridică (3) Lipsa avocatului nu este obligatorie, organul împiedică efectuarea actului de urmărire penală va de urmărire penală sau a asigura prezenţa audierii, dacă există dovada apărătorului la ascultarea că acesta a fost încunoştinţat învinuitului sau în condiţiile alin. (2). inculpatului. (4) Avocatul suspectului (3) În cazul în care sau inculpatului are de apărătorul învinuitului sau asemenea dreptul să inculpatului este prezent participe la audierea oricărei la efectuarea unui act de persoane de către jude- urmărire penală, se face cătorul de drepturi şi menţiune despre aceasta, libertăţi, să formuleze iar actul este semnat şi de plângeri, cereri şi memorii. apărător. (4) Persoana (5) În cazul efectuării reţinută sau arestată are percheziţiei domiciliare, dreptul să ia contact cu încunoştinţarea prevăzută la apărătorul, alin. (2) se poate face şi după asigurându-i-se prezentarea organului de confidenţialitatea convor- urmărire penală la domiciliul birilor. persoanei ce urmează să fie (5) Abrogat. percheziţionată. (6) Apărătorul are dreptul (6) În cazul în care de a se plânge, potrivit avocatul suspectului sau al art. 275, dacă cererile sale inculpatului este prezent la nu au fost acceptate; în efectuarea unui act de situaţiile prevăzute în alin. urmărire penală, se face (2) şi (4), procurorul este menţiune despre aceasta şi obligat să rezolve plângerea în cel mult despre eventualele 48 de ore. obiecţiuni formulate, iar (7) În cursul judecăţii, actul este semnat şi de apărătorul are dreptul să avocat. asiste pe inculpat, să (7) În cursul procedurii exercite drepturile de cameră preliminară şi în109 cursul judecăţii, avocatul are procesuale ale acestuia, dreptul să consulte actele iar în cazul când inculpatul dosarului, să îl asiste pe este arestat, să ia contact inculpat, să exercite cu acesta drepturile procesuale ale acestuia, să formuleze plângeri, cereri, memorii, excepţii şi obiecţiuni. (8) Avocatul suspectului sau inculpatului are dreptul să beneficieze de timpul şi înlesnirile necesare pentru pregătirea şi realizarea unei apărări efective. Art. 93. Asistenţa Art. 173. Asistenţa Spre deosebire de vechiul cod, NCPP aduce o serie de elemente de noutate: juridică a persoanei celorlalte părţi. 1. dreptul persoanei vătămate/părţii civile/părţii responsabile civilemente de a fi asistată vătămate, a părţii civile şi a (1) Apărătorul părţii de unul ori de mai mulţi avocaţi în tot cursul urmăririi penale, al procedurii de cameră părţii responsabile vătămate, al părţii civile şi preliminară şi al judecăţii, precum şi obligaţia corelativă a organelor judiciare de a civilmente. (1) În cursul al părţii responsabile notifica acest drept; urmăririi penale, avocatul civilmente are dreptul să 2. caracterul obligatoriu al asistenţei juridice când persoana vătămată sau partea civilă persoanei vătămate, al părţii asiste la efectuarea este o persoană lipsită de capacitate de exerciţiu ori cu capacitate de exerciţiu civile sau al părţii oricărui act de urmărire restrânsă. responsabile civilmente are penală care implică dreptul să fie încunoştinţat audierea sau prezenţa în condiţiile art. 92 alin. (2), părţii căreia îi asigură să asiste la efectuarea apărarea şi poate formula oricărui act de urmărire cereri şi depune memorii. penală în condiţiile art. 92, (2) În cursul judecăţii, dreptul de a consulta actele apărătorul exercită dosarului şi de a formula drepturile părţii pe care o cereri şi a depune memorii. asistă. Dispoziţiile art. 89 alin. (1) se (3) Când organul judiciar aplică în mod corespunzător. apreciază că din anumite (2) Avocatul persoanei motive partea vătămată, vătămate, al părţii civile sau partea civilă sau partea110 al părţii responsabile responsabilă civilmente nu civilmente are dreptul şi-ar putea face singură prevăzut la art. 92 alin. (8). apărarea, dispune din (3) În cursul judecăţii, oficiu sau la cerere luarea avocatul persoanei măsurilor pentru vătămate, al părţii civile sau desemnarea unui al părţii responsabile apărător”. civilmente exercită drepturile persoanei asistate, cu excepţia celor pe care aceasta le exercită personal, şi dreptul de a consulta actele dosarului. (4) Asistenţa juridică este obligatorie când persoana vătămată sau partea civilă este o persoană lipsită de capacitate de exerciţiu ori cu capacitate de exerciţiu restrânsă. (5) Când organul judiciar apreciază că din anumite motive persoana vătămată, partea civilă sau partea responsabilă civilmente nu şi-ar putea face singură apărarea, dispune luarea măsurilor pentru desemnarea unui avocat din oficiu Art. 94. Consultarea Art. 294. Asigurarea În scopul asigurării condiţiilor necesare pentru efectuarea unei apărări concrete şi efective NCPP dosarului. (1) Avocatul apărării. a prevăzut pe lângă dreptul de a asista la efectuarea actelor de urmărire penală şi dreptul de a părţilor şi al subiecţilor (...) (2) Inculpatul, celelalte consulta dosarul. procesuali principali are părţi şi apărătorii au dreptul de a solicita dreptul să ia cunoştinţă de Dreptul de a consulta dosarul presupune trei componente : consultarea dosarului pe tot dosar în tot cursul a. dreptul de a studia actele acestuia; parcursul procesului penal. judecăţii b. dreptul de a nota date sau informaţii din dosar;111 Acest drept nu poate fi c. dreptul de a obţine fotocopii ale dosarului pe cheltuiala clientului. exercitat, nici restrâns în mod abuziv. Părţile sau subiecţii procesuali principali pot opta între una sau mai multe dintre componentele (2) Consultarea dosarului dreptului de consultare. presupune dreptul de a studia actele acestuia, dreptul de a nota date sau Dreptul de a consulta dosarul nu este un drept absolut, putând fi limitat în scopul bunei informaţii din dosar, precum desfăşurări a urmăririi penale: şi de a obţine fotocopii pe a. pe toată perioada cât o persoană are calitatea de suspect; cheltuiala clientului. b. maxim 10 zile faţă de inculpat. (3) În cursul urmăririi penale, procurorul stabileşte data şi durata consultării într-un termen rezonabil. Acest drept poate fi delegat organului de cercetare penală. (4) În cursul urmăririi penale, procurorul poate restricţiona motivat consultarea dosarului, dacă prin aceasta s-ar putea aduce atingere bunei desfăşurări a urmăririi penale. După punerea în mişcare a acţiunii penale, restricţionarea se poate dispune pentru cel mult 10 zile. (5) În cursul urmăririi penale, avocatul are obligaţia de a păstra confidenţialitatea sau secretul datelor şi actelor de care a luat cunoştinţă cu ocazia consultării dosarului.112 (6) În toate cazurile, avocatului nu îi poate fi restricţionat dreptul de a consulta declaraţiile părţii sau ale subiectului procesual principal pe care îl asistă ori îl reprezintă. (7) În vederea pregătirii apărării, avocatul inculpatului are dreptul de a lua cunoştinţă de întreg materialul dosarului de urmărire penală în procedurile desfăşurate în faţa judecătorului de drepturi şi libertăţi privind măsurile privative sau restrictive de drepturi, la care avocatul participă. (8) Dispoziţiile prezentului articol se aplică în mod corespunzător cu privire la dreptul părţilor şi al subiecţilor procesuali principali de a consulta dosarul. Art. 172. Drepturile Nu există deosebiri de esenţă între cele două coduri. Art. 95. Dreptul de a apărătorului. formula plângere. (1) (...) (2) Când asistenţa Avocatul are dreptul de a juridică este obligatorie, formula plângere, potrivit organul de urmărire art. 336-339. penală va asigura (2) În situaţiile prevăzute prezenţa apărătorului la la art. 89 alin. (2), art. 92 ascultarea învinuitului sau inculpatului. (...) alin. (2) şi113 art. 94, procurorul ierarhic (4) Persoana reţinută sau superior este obligat să arestată are dreptul să ia rezolve plângerea şi să contact cu apărătorul, comunice soluţia, precum şi asigurându-i-se motivarea acesteia, în cel confidenţialitatea mult 48 de ore. convorbirilor. (...) (6) Apărătorul are dreptul de a se plânge, potrivit art. 275, dacă cererile sale nu au fost acceptate; în situaţiile prevăzute în alin. (2) şi (4), procurorul este obligat să rezolve plângerea în cel mult 48 de ore Art. 96. Reprezentarea. Art. 174. Reprezentarea. Potrivit NCPP părţile şi subiecţii procesuali principali pot fi reprezentaţi, cu excepţia cazurilor în În cursul procesului (1) În cursul judecăţii care prezenţa acestora este obligatorie sau este apreciată ca fiind necesară de procuror, penal, suspectul, inculpatul, învinuitul şi inculpatul, judecătorul dre drepturi şi libertăţi /cameră preliminară sau instanţa de judecată. celelalte părţi, precum şi precum şi celelalte părţi persoana vătămată pot fi pot fi reprezentaţi, cu reprezentaţi, cu excepţia excepţia cazurilor în care cazurilor în care prezenţa prezenţa învinuitului sau inculpatului este acestora este obligatorie sau obligatorie. este apreciată ca fiind (2) În cazurile în care legea necesară de procuror, admite reprezentarea judecător sau instanţa de învinuitului sau judecată, după caz. inculpatului, instanţa de judecată, când apreciază necesară prezenţa învinuitului sau inculpatului, dispune aducerea lui. (3) În cazul în care un număr mare de persoane care nu au interese contrarii s-au114 constituit parte civilă, acestea pot desemna o persoană care să le reprezinte interesele în cadrul procesului penal. În cazul în care părţile civile nu şi-au desemnat un reprezentant comun, pentru buna desfăşurare a procesului penal, procurorul sau instanţa de judecată poate desemna, prin rezoluţie, respectiv prin încheiere motivată, un avocat din oficiu pentru a le reprezenta interesele. Încheierea sau rezoluţia va fi comunicată părţilor civile, care trebuie să încunoştinţeze procurorul sau instanţa de refuzul lor de a fi reprezentaţi prin avocatul desemnat din oficiu. (4) În cazul în care prin fapta penală s-au adus vătămări unui număr mare de părţi vătămate, constituite sau nu părţi civile, care nu au interese contrarii, acestea pot desemna o persoana care să le reprezinte interesele în cadrul procesului penal. În cazul în care părţile vătămate nu şi-au desemnat un reprezentant115 comun, pentru buna desfăşurare a procesului penal, procurorul sau instanţa de judecată poate desemna, prin rezoluţie, respectiv prin încheiere motivată, un avocat din oficiu pentru a le reprezenta interesele. (5) Dovada mandatului se va face în condiţiile legii. (6) În cazurile prevăzute la alin. (3) şi (4), toate actele de procedură comunicate reprezentantului sau de care reprezentantul a luat cunoştinţă sunt prezumate a fi cunoscute de persoanele reprezentate ART. 97 Proba şi mijloacele ART. 63 Probele şi aprecierea În definiţia probei, păstrată în cea mai mare parte din reglementarea anterioară, NCpp impune de probă lor condiţia ca elementul de fapt să contribuie la aflarea adevărului în procesul penal, condiţie ce (1) Constituie probă orice (1) Constituie probă orice derivă de altfel din obligaţia impusă organului judiciar de art.5 alin.1 NCpp potrivit căruia: element de fapt care element de fapt care serveşte la “Organele judiciare au obligaţia de a asigura, pe bază de probe, aflarea adevărului cu privire la serveşte la constatarea constatarea existenţei sau faptele şi împrejurările cauzei, precum şi cu privire la persoana suspectului sau inculpatului”. existenţei sau inexistenţei inexistenţei unei infracţiuni, la Singura diferenţă semnificativă între cele două reglementări o constituie prevederea de la litera unei infracţiuni, la identificarea persoanei care a f) a alineatului 2 al art.97 din NCpp potrivit căreia proba se obţine prin orice alt mijloc de probă identificarea persoanei care săvârşit-o şi la cunoaşterea care nu este interzis prin lege ceea ce ar fi putut justifica opinia că legiuitorul a înţeles să a săvârşit-o şi la împrejurărilor necesare pentru renunţe la enumerarea exhaustivă a mijloacelor de probă astfel cum o făcea în anterioara cunoaşterea împrejurărilor justa soluţionare a cauzei. reglementare (devenind astfel posibilă, spre pildă, valorificarea sub aspect probator a raportului necesare pentru justa (2) Probele nu au valoare mai de constatare a comportamentului simulat). Concluzia nu se verifică pe deplin, câtă vreme la soluţionare a cauzei şi care dinainte stabilită. Aprecierea literele a)-e) ale alineatului 2, art.97 din NCpp enumeră mijloacele de probă nu cu exprimare de contribuie la aflarea fiecărei probe se face de organul tipul “proba se poate obţine”, care ar fi lăsat deschisă posibilitatea folosirii şi altor mijloace de adevărului în procesul de urmărire penală sau de probă decât cele enumerate, ci folosind sintagma “proba se obţine”, ceea ce, în principiu, ar penal. instanţa de judecată în urma trebui să semnifice că acestea şi numai ele sunt mijloacele de probă agreate de legiuitor. Prin (2) Proba se obţine în examinării tuturor probelor existenţa prevederii de la lit. f) este vădit că nu aceasta a fost intenţia legiuitorului, însă procesul penal prin administrate, în scopul aflării terminologia folosită vădeşte fie inconsecvenţă, fie lipsă de rigoare.116 următoarele mijloace: adevărului. NCpp renunţă la indicarea ca mijloc de probă a înregistrărilor audio sau video, deşi fotografia a) declaraţiile suspectului ART. 64 Mijloacele de probă continuă să fie distinct menţionată, ceea ce însă nu împiedică folosirea lor ca mijloc de probă în sau ale inculpatului; (1) Mijloacele de probă prin condiţiile alin.2 lit.f). b) declaraţiile persoanei care se constată elementele de În noua reglementare dispoziţia cuprinsă în alineatul 2 al art.63 din Cpp anterior, privitoare la vătămate; fapt ce pot servi ca probă sunt: lipsa de ierarhie a valorii probante a probelor, se regăseşte în art. 103 alin.1. c) declaraţiile părţii civile declaraţiile învinuitului sau ale În NCpp se defineşte procedeul probatoriu, definiţie inexistentă în vechea reglementare, dar sau ale părţii responsabile inculpatului, declaraţiile părţii constant uzitată de doctrină, de unde a şi fost preluată. civilmente; vătămate, ale părţii civile şi ale În concluzie, proba se obţine prin mijloace de probă, iar mijloacele de probă se obţin prin d) declaraţiile martorilor; părţii responsabile civilmente, procedee probatorii. e) înscrisuri, rapoarte de declaraţiile martorilor, expertiză sau constatare, înscrisurile, înregistrările audio procese-verbale, fotografii, sau video, fotografiile, mijloace materiale de mijloacele materiale de probă, probă; constatările tehnico-ştiinţifice, f) orice alt mijloc de constatările medico-legale şi probă care nu este interzis expertizele. prin lege. (3) Procedeul probatoriu este modalitatea legală de obţinere a mijlocului de probă. ART. 98 Obiectul ART.200 Obiectul urmăririi În Cpp din 1969, în capitolul consacrat probelor şi mijloacelor de probă, nu există o dispoziţie probaţiunii penale generală cu privire la obiectul probaţiunii în procesul penal, însă, în partea specială, în titlul Constituie obiect al Urmărirea penală are ca consacrat urmăririi penale, se specifică obiectul urmăririi penale, pentru ca, în titlul consacrat probei: obiect strângerea probelor judecăţii, să se dispună că aceasta se mărgineşte la fapta şi persoana arătate în actul de a) existenţa infracţiunii şi necesare cu privire la existenţa sesizare. săvârşirea ei de către infracţiunilor, la identificarea Teza a II-a de la lit.a) este neinspirat formulată: „săvârşirea ei de către inculpat” ar putea inculpat; făptuitorilor şi la stabilirea justifica susţinerea greşită că nu pot forma obiect al probei împrejurările anterioare dobândirii b) faptele privitoare la răspunderii acestora, pentru a se calităţii de inculpat, şi care, spre pildă, au justificat o soluţie de clasare fără a se exercita răspunderea civilă, atunci constata dacă este sau nu cazul acţiunea penală, soluţie care potrivit art.314 alin.1 nu poate fi dispusă decât “după ce au fost când există parte civilă; să se dispună trimiterea în strânse probele necesare”. Este evident că, prin modul în care a reglementat soluţiile ce pot fi c) faptele şi împrejurările judecată. dispuse în cursul urmăririi penale, legiuitorul nu a intenţionat să condiţioneze toate soluţiile de de fapt de care depinde dobândirea prealabilă a calităţii de inculpat. Or, cu excepţia soluţiei de clasare dată în condiţiile aplicarea legii; art.305 alin.1 (fosta neîncepere a urmăririi penale), toate celelelte soluţii se dispun în urma d) orice împrejurare probelor. necesară pentru justa Aşadar, obiect al probei îl constituie: faptele şi împrejurările de fapt care vizează atât latura soluţionare a cauzei. penală, cât şi cea civilă, inclusiv aspectele, prevăzute în norme extrapenale, de a căror incidenţă117 depinde calificarea faptei drept infracţiune (de ex. listele anexă la Legea 143/2000; valoarea unui metru cub de masă lemnoasă, stabilită prin act al executivului şi supusă unor modificări repetate), împrejurările conexe unei cauze şi de care depinde o activitate procesuală (de ex. împrejurările de fapt care justifică absenţa părţilor la judecată; existenţa unei cauze temeinice de împiedicare ce trebuie dovedită de partea care o invocă pentru a putea solicita repunerea în termenul de apel conform art. 411 NCpp). ART. 99 Sarcina probei Cf. G.Antoniu. C.Bulai (Dicţionar de drept penal şi de procedură penală, Hamangiu, 2011, p.35 ), (1) În acţiunea penală „administrarea probelor este activitatea care constă într-un complex de acte procedurale prin sarcina probei aparţine în care se strâng şi se aduc în faţa organului judiciar probele necesare aflării adevărului (...)”, iar principal procurorului, iar în „sarcina administrării probei, obligaţia care revine fiecărui participant la proces de a face acţiunea civilă, părţii civile dovada împrejurărilor sau faptelor care constituie obiectul probaţiunii” (idem, p.837). ori, după caz, procurorului Altfel spus, sarcina probei se referă la acela care are obligaţia să dovedească, administrarea care exercită acţiunea civilă probei reprezintă modul în care se execută obligaţia de a proba (mecanismele tehnice, în cazul în care persoana procedurale prin care se strâng şi se valorifică probele). vătămată este lipsită de ART. 66 Dreptul de a proba lipsa Sarcina probei a fost modificată, aceasta revenind, ca regulă, titularilor celor două acţiuni: în capacitate de exerciţiu sau de temeinicie a probelor cadrul acţiunii penale, sarcina probei aparţine, potrivit NCpp, în principal, procurorului, în cadrul are capacitate de exerciţiu (1) Învinuitul sau inculpatul acţiunii civile, sarcina probei îi revine părţii civile. Excepţia este identică actualei reglementări restrânsă. beneficiază de prezumţia de pentru ipoteza în care persoana vătămată este lipsită de capacitate de exerciţiu sau are (2) Suspectul sau nevinovăţie şi nu este obligat să- capacitate de exerciţiu restrânsă, situaţie în care acţiunea civilă se exercită, în numele acesteia, inculpatul beneficiază de şi dovedească nevinovăţia. de către procuror (a se vedea şi art art. 19 alin. 3 NCpp). prezumţia de nevinovăţie, (2) În cazul când există probe Sarcina probei nu mai aparţine instanţei, renunţându-se, aparent, la rolul activ al acesteia, care nefiind obligat să îşi de vinovăţie, învinuitul sau nu mai apare, ca în vechiul Cpp (art.4 teza a II-a), printre principiile procesului penal Totuşi, cf. dovedească nevinovăţia, şi inculpatul are dreptul să art.5 alin.1 NCpp, instanţa, ca organ judiciar, rămâne supusă principiului aflării adevărului, are dreptul de a nu probeze lipsa lor de temeinicie. respectiv are „obligaţia de a asigura, pe bază de probe, aflarea adevărului cu privire la faptele şi contribui la propria acuzare. ART. 67 Concludenţa şi împrejurările cauzei, precum şi cu privire la persoana (...) inculpatului”, deşi principiul aflării (3) În procesul penal, utilitatea probei adevărului este indisolubil legat de rolul activ al organelor judiciare şi reprezintă o trăsătură a persoana vătămată, (1) În cursul procesului penal sistemului procesual de tip continental. În acest context, există o oarecare ambiguitate cu privire suspectul şi părţile au părţile pot propune probe şi la rolul instanţei în materia probaţiunii: înlăturând rolul activ al instanţei în ceea ce priveşte. dreptul de a propune cere administrarea lor. sarcina probei, pare că NCpp se orientează spre sistemul procesual adversial în care judecătorul organelor judiciare are rol de arbitru şi garant al legalităţii procedurilor, concluzie confirmată şi de expunerea de administrarea de probe. motive, însă, păstrând principiul aflării adevărului – art.5 alin.1 NCpp, şi adăugând şi posibilitatea instanţei de a administra probe din oficiu – art.100 alin.2 NCpp, orientarea spre sistemul adversial este infirmată. Dreptul persoanei de a nu contribui la propria sa acuzare în materie penală este o componentă a dreptului la un proces echitabil, cuprins în art.6 paragr. 1 din Convenție. Art. 6 parag. 1 constituie norma cadru în materia dreptului la un proces echitabil. Criteriile de apreciere a procesului ca fiind corect sunt: caracterul echitabil al procedurii, publicitatea, durata118 rezonabilă a procesului, independenţa şi imparţialitatea unei instanţe instituită prin lege. Paragrafele 2 şi 3 ale art.6 din Convenție constituie aplicaţii particulare ale cerinţei echităţii procedurilor în materia sarcinii probaţiunii şi a dreptului la apărare. Dreptul de a nu contribui la propria acuzare se manifestă (în raport de anumite proceduri ori momente procesuale care îl pun în cauză) în diferitele sale forme particulare, precum: - dreptul la tăcere (cu obligațiile corelative ale autorităţii în privința limitelor de interpretare a tăcerii); - dreptul de a nu furniza declarații sau documente incriminatoare (cu obligațiile corelative ale autorității privind modul de obținere a unor atare probe); - dreptul de a nu furniza mijloace materiale de probă incriminatoare (cu obligațiile corelative privind recoltarea unor astfel de probe); - dreptul de a aprecia liber asupra posibilității de autoincriminare (în relație cu dreptul de a fi informat asupra naturii și consecințelor procedurilor desfășurate și corelativ cu obligația autorității de a nu supune niciunei coerciții, directe, indirecte sau prin inducere în eroare, persoana care constituie subiect al investigației); - prezumția de nevinovăție (corelativ cu sarcina probei, respectiv cu obligația autorității de a furniza probele în acuzare). În art.99 alin.2 NCpp se enunţă explicit dreptul suspectului/ inculpatului de a nu contribui la propria sa acuzare şi prezumţia de nevinovaţie (regăsită în art.4 alin.1 NCpp printre principiile legii procesuale penale), iar art.78, art.83 alin.1 lit.a) NCpp prevăd dreptul suspectului/ inculpatului de a nu da nicio declaraţie pe parcursul procesului penal. Din plasarea obligaţiei probei în sarcina procurorului şi din absenţa unei obligaţii similare în sarcina suspectului/ inculpatului, absenţă datorată prezumţiei de nevinovăţie rezultă că îndoiala va profita acestuia din urmă (art.4 alin.2 NCpp). Alineatele 2 şi 3 ale art.99 din NCpp sunt identice reglementării anterioare, cu excepţia deosebirilor de ordin terminologic determinate de denumirile diferite date subiecţilor procesuali. ART. 100 Administrarea ART.202 Rolul activ al organului Deşi textele au fost altfel sistematizate, în ansamblu, prin NCpp nu se reglementează, într-un probelor de urmărire penală mod diferit, administrarea probelor. (1) În cursul urmăririi (1) Organul de urmărire Noul legiuitor consideră însă necesar să distingă între cele două faze ale procesului penal sub penale, organul de urmărire penală este obligat să strângă aspectul administrării probelor: dacă în cursul urmăririi penale, respectiva activitate este penală strânge şi probele necesare pentru aflarea guvernată de principiul oficialităţii, în cursul judecăţii, doar în mod subsidiar instanţa administrează probe atât în adevărului şi pentru lămurirea administrează probe din oficiu, regula fiind a administrării probelor la cerere. favoarea, cât şi în cauzei sub toate aspectele, în O procedură nou introdusă în materia administrării probelor este cea reglementată de art.308 defavoarea suspectului sau vederea justei soluţionări a NCpp: procedura audierii anticipate, care presupune audierea, în faza de urmărire penală, a a inculpatului, din oficiu ori acesteia. Organul de urmărire martorului, de către judecătorul de drepturi şi libertăţi, la cererea procurorului, atunci când119 la cerere. adună probele atât în favoarea, când există riscul ca un martor să nu mai poată fi audiat în cursul judecăţii. (2) În cursul judecăţii, cât şi în defavoarea învinuitului În vederea asigurării echitabilităţii procedurii în faza administrării probatoriului, cazurile de instanţa administrează sau inculpatului. respingere a cererii de administrare de probe existente în vechea reglementare (atunci când probe la cererea (2) Îndatoririle prevăzute în proba nu era concludentă sau utilă) sunt reformulate şi completate cu noi ipoteze: fapt notoriu, procurorului, a persoanei alineatul precedent se probă imposibilă, exercitarea neîndreptăţită a dreptului de a cere administrarea de probe, vătămate sau a părţilor şi, în îndeplinesc chiar dacă învinuitul contrarietatea cu legea. Noutatea se situează numai la nivel de reglementare, ipotezele mod subsidiar, din oficiu, sau inculpatul recunoaşte fapta. menţionate fiind deja tratate doctrinar şi aplicate jurisprudenţial. atunci când consideră (3) Organul de urmărire Astfel, în noua reglementare, organele judiciare pot respinge cererea de administrare a unor necesar pentru formarea penală este obligat să explice probe: convingerii sale. învinuitului sau inculpatului, - atunci când nu este relevantă în raport cu obiectul probaţiunii (adică nepertinentă) - art.100 (3) Cererea privitoare la precum şi celorlalte părţi alin.4 lit. a); administrarea unor probe drepturile lor procesuale. - nu este utilă - art.100 alin.4 lit.b); formulată în cursul urmăririi (4) Organul de urmărire - există dispensă de probă - art. 100 alin. 4 lit. c), (deşi alături de notorietate, menţionată penale sau în cursul penală este de asemenea obligat expres, ar fi trebuit avute în vedere, pentru identitate de raţiune, şi faptele necontestate şi cele judecăţii se admite ori se să strângă date cu privire la evidente); respinge, motivat, de către împrejurările care au - nu este posibil de obţinut - art.100 alin.4 lit.d), spre pildă, faptele negative nedeterminate; organele judiciare. determinat, înlesnit sau favorizat - cererea pentru administrarea probei a fost formulată de o persoană lipsită de calitate - art.100 (4) Organele judiciare pot săvârşirea infracţiunii, precum şi alin.4 lit.e), de exemplu, solicitarea de obţinere a unui înscris relevant pentru soluţionarea respinge o cerere privitoare orice alte date de natură să laturii civile formulat de persoana vătămată neconstituită parte civilă; dacă totuşi, în această la administrarea unor probe servească la soluţionarea cauzei. ipoteză, organul judiciar (în exemplul anterior, procurorul care exercită din oficiu acţiunea civilă) atunci când: apreciază că proba este concludentă şi utilă, ar trebui, în opinia noastră, să dispună respingerea a) proba nu este ART. 65 Sarcina administrării cererii formulate de persoana neîndreptăţită a o formula şi să administreze proba din oficiu (a relevantă în raport cu probelor se vedea consideraţiile din final); obiectul probaţiunii din (1) Sarcina administrării - administrarea este nepermisă de lege - art.100 alin.4 lit.f), spre pildă prin hipnoză. cauză; probelor în procesul penal Din modul de formulare a textului ar rezulta că organul judiciar are facultatea, iar nu obligaţia b) se apreciază că pentru revine organului de urmărire de a respinge administrarea probei care se circumscrie vreunuia dintre cazurile de mai sus, ceea dovedirea elementului de penală şi instanţei de judecată. ce nu pare tocmai logic: faptele şi împrejurările avute în vedere la alin.4 (împrejurările fără fapt care constituie obiectul (2) La cererea organului de legătură cu cauza, cele care au fost deja suficient dovedite, faptele notorii, cele imposibil de probei au fost administrate urmărire penală ori a instanţei dovedit sau cele a căror dovedire se solicită a fi făcută prin mijloace contrare legii) nu ar trebui suficiente mijloace de de judecată, orice persoană care să poată forma obiect al probaţiunii. probă; cunoaşte vreo probă sau deţine c) proba nu este vreun mijloc de probă este necesară, întrucât faptul obligată să le aducă la este notoriu; cunoştinţă sau să le înfăţişeze. d) proba este imposibil de obţinut; ART. 67 Concludenţa şi e) cererea a fost utilitatea probei120 formulată de o persoană (2) Cererea pentru neîndreptăţită; administrarea unei probe nu f) administrarea probei poate fi respinsă, dacă proba este contrară legii. este concludentă şi utilă. (3) Admiterea sau respingerea cererii se face motivat. ART. 101 Principiul ART. 68 Interzicerea mijloacelor Se reglementează pentru prima oară în mod expres principiul loialităţii procedurilor în loialităţii administrării de constrângere administrarea probelor, în scopul protejării demnităţii persoanei, precum şi a dreptului acesteia probelor (1) Este oprit a se întrebuinţa la un proces echitabil şi la viaţă privată, fiind interzisă utilizarea oricăror mijloace ce ar putea (1) Este oprit a se violenţe, ameninţări ori alte avea ca scop administrarea cu rea-credinţă a unui mijloc de probă sau ca efect provocarea întrebuinţa violenţe, mijloace de constrângere, comiterii unei infracţiuni. Alineatul 2 al art.101 din NCpp consacră expres interdicţia folosirii de ameninţări ori alte mijloace precum şi promisiuni sau metode şi mijloace care lezează integritatea fizică sau psihică a persoanei ascultate. de constrângere, precum şi îndemnuri, în scopul de a se promisiuni sau îndemnuri în obţine probe. scopul de a se obţine probe. (2) De asemenea, este oprit a (2) Nu pot fi folosite determina o persoană să metode sau tehnici de săvârşească sau să continue ascultare care afectează săvârşirea unei fapte penale, în capacitatea persoanei de a- scopul obţinerii unei probe. şi aminti şi de a relata în mod conştient şi voluntar faptele care constituie obiectul probei. Interdicţia se aplică chiar dacă persoana ascultată îşi dă consimţământul la utilizarea unei asemenea metode sau tehnici de ascultare. (3) Este interzis organelor judiciare penale sau altor persoane care acţionează pentru acestea să provoace o persoană să săvârşească ori să continue săvârşirea unei fapte penale, în scopul obţinerii unei probe.121 ART. 102 Excluderea ART. 64 Mijloacele de probă Cât priveşte terminologia folosită, noul legiuitor nu este tocmai consecvent în atribuirea probelor obţinute în mod (2) Mijloacele de probă aceluiaşi sens noţiunii de probă în cuprinsul NCpp. nelegal obţinute în mod ilegal nu pot fi Excluderea este o sancţiune procesuală specifică materiei mijloacelor de probă şi consecinţă a (1) Probele obţinute prin folosite în procesul penal. modului nelegal de administrare a acestora. Această nelegalitate poate fi determinată de o tortură, precum şi probele nulitate absolută (pentru faza de urmărire penală incidente fiind cazurile de la art.281 alin.1 lit derivate din acestea nu pot e-f , pentru procedura de cameră preliminară şi faza de judecată toate cazurile de nulitate fi folosite în cadrul enumerate de art.281 alin.1) sau relativă (condiţiile, termenul şi persoanele care o pot invoca procesului penal. fiind reglementate în art.282). (2) Probele obţinute în Nu orice încălcare a prevederilor legale ce reglementează administrarea probelor are ca efect mod nelegal nu pot fi excluderea probelor. Sarcina probei încălcării normei legale aparţine celui care o invocă, iar în folosite în procesul penal. cazul nulităţilor relative trebuie îndeplinite şi celelalte condiţii legale: să fie invocată de (3) Nulitatea actului prin persoana îndreptăţită, în termenul prescris, să se constate producerea unei vătămări şi să nu fie care s-a dispus sau autorizat posibilă înlăturarea acesteia decât prin refacerea actului. Distincţia este importantă în principal administrarea unei probe atunci când deşi proba a fost nelegal administrată (în urma unei percheziţii efectuate cu ori prin care aceasta a fost depăşirea limitelor autorizaţiei se identifică mijloace materiale de probă care confirmă administrată determină nevinovăţia inculpatului) nu este în interesul procesual al celui în favoarea căruia norma a fost excluderea probei. instituită să îi invoce încălcarea. (4) Probele derivate se Distincţia semnificativă dintre vechiul Cpp şi NCpp o constituie imposibilitatea folosirii nu doar a exclud dacă au fost obţinute probelor obţinute în mod nelegal, ci şi a probelor derivate din acestea. Noua reglementare face în mod direct din probele astfel aplicarea doctrinei „efectului la distanţă” sau „fructelor pomului otrăvit”. obţinute în mod nelegal şi Legiuitorul distinge între probele obţinute prin tortură şi probele derivate din acestea care se nu puteau fi obţinute în alt exclud întotdeauna (de la interzicerea torturii statele nu pot deroga, dreptul cuprins în art.3 din mod. Convenţie fiind un drept absolut, nicio circumstanţă neputând justifica utilizarea torturii; de (5) *** Abrogat observat că, din reglementarea covenţională, legiuitorul român a preluat în alin.1 doar prima teză, ceea ce nu înseamnă că tratamentele inumane sau degradante ar fi permise, ci că ele cad în sfera de incidenţă a alin.2 al art.102 NCpp; cele trei noţiuni se disting între ele prin intensitate, iar nu prin natură; probarea torturii va avea drept consecinţă excluderea prin efectul legii a probelor obţinute prin utilizarea ei) şi probele derivate din cele obţinute în mod nelegal când se cer întrunite cumulativ două condiţii pentru a fi excluse: între proba administrată nelegal şi proba derivată ulterior administrată există o legătură de cauzalitate necesară, iar organele judiciare au folosit în mod principal şi direct datele şi informaţiile obţinute din proba nelegală, fără vreo altă sursă alternativă şi fără să existe posibilitatea certă ca acestea să fie descoperite în viitor, pentru a administra în mod legal mijlocul de probă derivat. Potrivit art.4 din Legea nr.255/2013 (LPA NCpp): „(1) Actele de procedură îndeplinite înainte de intrarea în vigoare a Codului de procedură penală, cu respectarea dispoziţiilor legale în vigoare la data îndeplinirii lor, rămân valabile, cu122 excepţiile prevăzute de prezenta lege. (2) Nulitatea oricărui act sau oricărei lucrări efectuate înainte de intrarea în vigoare a legii noi poate fi invocată numai în condiţiile Codului de procedură penală”. ART. 103 Aprecierea ART. 63 Probele şi aprecierea Dacă alineatul 1 este identic anterioarei reglementări, următorul alineat face referire la probelor lor depăşirea oricărui dubiu rezonabil cu privire la săvârşirea de către persoana trimisă în judecată (1) Probele nu au o (2 Probele nu au valoare mai a faptei reţinute în sarcina sa, trimiţând astfel la un indicator dificil, dacă nu chiar imposibil, de valoare dinainte stabilită dinainte stabilită. Aprecierea cuantificat-rezonabilitatea. prin lege şi sunt supuse fiecărei probe se face de organul Alineatul 3 prevede imposibilitatea întemeierii în măsură determinantă a unei soluţii de liberei aprecieri a organelor de urmărire penală sau de condamnare, renunţare la aplicarea pedepsei sau amânare a aplicării pedepsei pe depoziţiile judiciare în urma evaluării instanţa de judecată în urma investigatorului, colaboratorului sau martorului protejat. Această din urmă dispoziţie este tuturor probelor examinării tuturor probelor aplicarea în plan legislativ a jurisprudenţei constante a Curţii Europene a Drepturilor Omului din administrate în cauză. administrate, în scopul aflării care rezultă că, pentru a fi respectate exigenţele art.6 parag.1 şi parag.3 lit.d) din Convenţie (2) În luarea deciziei adevărului este necesar ca autorităţile să justifice, pe bază de probe, date sau informaţii, necesitatea asupra existenţei asigurării anonimatului unui martor anonim (persoană audiată cu protejarea identităţii sau prin infracţiunii şi a vinovăţiei includerea în programe speciale de protecţie şi care a dat declaraţii într-o cauză penală, iar inculpatului instanţa identitatea ei nu este cunoscută apărării), cu atât mai mult dacă acesta este agent infiltrat hotărăşte motivat, cu (martorul anonim care face parte din organele poliţiei şi care are o îndatorire generală de trimitere la toate probele subordonare faţă de autorităţile statale), acuzatul să poată interoga martorul fie personal, fie evaluate. Condamnarea se prin apărătorul său, iar instanţele să nu îşi întemeieze hotărârea de condamnare în mod exclusiv dispune doar atunci când sau într-o măsură determinantă pe declaraţii anonime. Aceste mijloace de probă au aşadar un instanţa are convingerea că caracter subsidiar şi nedeterminant (a se vedea, spre pildă, cauza Saidi contra Franţei, cauza acuzaţia a fost dovedită Krasniki contra Republicii Cehe). Deşi textul nu o prevede expres apreciem că, pentru identitate dincolo de orice îndoială de raţiune, nici hotărârea prin care se ia faţă de inculpatul minor o măsură educativă nu se rezonabilă. poate întemeia în măsură determinantă pe aceste depoziţii. (3) Hotărârea de În egală măsură însă textul alin.3 trebuie înţeles ca interzicând doar întemeierea în măsură condamnare, de renunţare determinantă pe declaraţiile acestor trei categorii de persoane a hotărârilor de condamnare, de la aplicarea pedepsei sau de renunţare la aplicarea pedepsei sau de amânare a aplicării pedepsei ceea ce înseamnă că o amânare a aplicării soluţie de achitare ori de încetarea a procesului penal se poate întemeia exclusiv pe declaraţiile pedepsei nu se poate investigatorului, ale colaboratorului ori ale martorului protejat. întemeia în măsură În fine, câtă vreme actuala reglementare nu mai prevede o dispoziţie similară fostelor art.69 şi determinantă pe declaraţiile art.75 din C.p.p. anterior (condiţia coroborării declaraţiilor inculpatului şi ale părţii vătămate cu investigatorului, ale împrejurări ce rezultă din ansamblul probelor, pentru a putea servi la aflarea adevărului), colaboratorilor ori ale rezultă că organul judiciar îşi poate întemeia soluţia, oricare ar fi aceasta, chiar şi de martorilor protejaţi. condamnare, de renunţare la aplicarea pedepsei, de amânare a aplicării pedepsei, acord de recunoaştere a vinovăţiei, în măsură covârşitoare pe declaraţiile inculpatului.123 ART. 104 Persoanele Fără corespondent În vechea reglementare nu exista un articol corespondent, legiuitorul preferând să trateze în audiate în cursul procesului articole distincte audierea fiecărei părţi, martor sau expert. penal În cursul procesului penal, în condiţiile prevăzute de lege, pot fi audiate următoarele persoane: suspectul, inculpatul, persoana vătămată, partea civilă, partea responsabilă civilmente, martorii şi experţii. ART. 105 Audierea prin ART. 128 Cazurile şi procedura Deşi semnificativ mai detaliate decât reglementarea anterioară, dispoziţiile NCpp nu cuprind interpret de folosire a interpreţilor deosebiri de substanţă. (1) Ori de câte ori (1) Când una dintre părţi sau o persoana audiată nu altă persoană care urmează să înţelege, nu vorbeşte sau nu fie ascultată nu cunoaşte limba se exprimă bine în limba română ori nu se poate exprima, română, audierea se face organul de urmărire penală sau prin interpret. Interpretul instanţa de judecată îi asigură în poate fi desemnat de mod gratuit folosirea unui organele judiciare sau ales interpret. Interpretul poate fi de părţi ori persoana desemnat sau ales de părţi; în vătămată, dintre interpreţii acest din urmă caz, el trebuie să autorizaţi, potrivit legii. fie un interpret autorizat, (2) În mod excepţional, în potrivit legii. situaţia în care se impune (2) Dispoziţiile alineatului luarea urgentă a unei precedent se aplică în mod măsuri procesuale sau dacă corespunzător şi în cazul când nu se poate asigura un unele dintre înscrisurile aflate în interpret autorizat, dosarul cauzei sau prezentate în audierea poate avea loc în instanţă sunt redactate într-o prezenţa oricărei persoane altă limbă decât cea română. care poate comunica cu cel (3) Dispoziţiile art. 83, 84 şi 85 ascultat, organul judiciar se aplică în mod corespunzător având însă obligaţia de a şi interpretului. relua audierea prin124 interpret imediat ce aceasta este posibilă. (3) Dacă persoana audiată este surdă, mută sau surdo- mută, audierea se face cu participarea unei persoane care are capacitatea de a comunica prin limbajul special. În această situaţie comunicarea se poate face şi în scris. (4) În cazuri excepţionale, dacă nu este prezentă o persoană autorizată care poate comunica prin limbajul special, iar comunicarea nu se poate realiza în scris, audierea persoanelor prevăzute la alin. (3) se va face cu ajutorul oricărei persoane care are aptitudini de comunicare, dispoziţiile alin. (2) aplicându-se în mod corespunzător. ART. 106 Reguli speciale ART. 711 Condiţii ale ascultării Şi în anterioara reglementare regulile speciale se aplicau nu doar în cazul ascultării învinuitului privind ascultarea învinuitului sau inculpatului sau inculpatului, ci în cazul ascultării părţii vătămate, părţii civile, părţii responsabile civilmente (1) Dacă, în timpul Dacă, în timpul ascultării şi martorului. Tot astfel conform alin.1 al art106 în NCpp, de dispoziţiile speciale beneficiază audierii unei persoane, învinuitului sau inculpatului, orice persoană audiată. aceasta prezintă semne acesta acuză simptomele unei Totodată, se prevede în mod expres într-o normă de drept procesual, posibilitatea audierii vizibile de oboseală excesivă boli care i-ar putea pune viaţa în prin videoconferinţă. sau simptomele unei boli pericol, ascultarea se întrerupe, Potrivit art.29 din Legea nr. 254/2013 privind executarea pedepselor şi a măsurilor privative de care îi afectează iar organul judiciar ia măsuri libertate dispuse de organele judiciare în cursul procesului penal „(1) În cazul în care un deţinut capacitatea fizică ori psihică pentru ca acesta să fie consultat urmează să fie audiat în cadrul unei proceduri prevăzute de prezenta lege de către personalul de a participa la ascultare, de un medic. Ascultarea se reia sau judecătorul de supraveghere a privării de libertate din alt penitenciar decât cel în care se organul judiciar dispune imediat ce medicul decide că află deţinutul, audierea poate avea loc prin videoconferinţă. În cazul în care un deţinut urmează întreruperea ascultării şi, viaţa învinuitului sau inculpatului să fie audiat în cadrul oricărei proceduri judiciare sau al unei proceduri prevăzute de prezenta125 dacă este cazul, ia măsuri nu este în pericol. lege, audierea poate avea loc prin videoconferinţă. pentru ca persoana să fie (2) Directorul penitenciarului în care se află deţinutul primeşte cererea de audiere şi este consultată de un medic. ART. 77 Modul de ascultare competent să dispună asupra datei de realizare a acesteia. (2) Persoana aflată în Ascultarea părţii vătămate, a (3) Audierea prin videoconferinţă se desfăşoară potrivit regulamentului de aplicare a prezentei detenţie poate fi audiată la părţii civile şi a părţii legi. locul de deţinere prin responsabile civilmente se face (4) Dacă deţinutul este asistat de un apărător, ales sau numit din oficiu, administraţia videoconferinţă, în cazuri potrivit dispoziţiilor privitoare la penitenciarului va permite accesul acestuia în camera de videoconferinţă, alături de persoana pe excepţionale şi dacă organul ascultarea învinuitului sau care o reprezintă. judiciar apreciază că inculpatului, care se aplică în (5) Dispoziţiile alin. (4) se aplică în mod corespunzător şi traducătorului sau interpretului. aceasta nu aduce atingere mod corespunzător. (6) Dispoziţiile prezentului articol se aplică în mod corespunzător şi în cazul deţinuţilor aflaţi în bunei desfăşurări a secţiile exterioare ale unui penitenciar, centre de reţinere şi arestare preventivă, centre procesului ori drepturilor şi ART. 86 Modul şi limitele educative sau centre de detenţie, precum şi în cazul altor proceduri judiciare din alte materii, în intereselor părţilor. ascultării martorului măsura în care audierea prin videoconferinţă este posibilă din punct de vedere tehnic.” (3) În cazul prevăzut la (3) Dispoziţiile art. 71 – 74 se În fine, ascultarea persoanelor condamnate se poate face în incinta penitenciarului, potrivit art. alin. (2), dacă persoana aplică în mod corespunzător şi la 51 alin.2 lit.a) din Legea nr. 254/2013, de către procuror, în exercitarea atribuţiilor de serviciu, audiată se află în vreuna ascultarea martorului. pe baza împuternicirii conducătorului instituţiei. dintre situaţiile prevăzute la Totodată, conform art.113 alin.1 din Legea nr. 254/2013, „ascultarea persoanelor reţinute sau art. 90, ascultarea nu poate arestate preventiv aflate în centrele de reţinere şi arestare preventivă de către organele de avea loc decât în prezenţa urmărire penală, care instrumentează cauza în care acestea au fost reţinute sau arestate avocatului la locul de preventiv, se face în condiţiile prevăzute de Codul de procedură penală şi de regulamentul deţinere. aprobat prin ordin al ministrului afacerilor interne”. Iar potrivit alin.2 al aceluiaşi articol, ascultarea deţinuţilor aflaţi în centrele de reţinere şi arestare preventivă se realizează cu acordul procurorului care supraveghează sau efectuează urmărirea penală. ART. 107 Întrebările ART. 70 Întrebări şi lămuriri Obligaţiile pentru organul judiciar înainte de prima audiere a suspectului sau inculpatului sunt privind persoana prealabile în mare parte similare reglementării anterioare, fiind însă mai detaliate. suspectului sau a (1) Învinuitul sau inculpatul, inculpatului înainte de a fi ascultat, este (1) La începutul primei întrebat cu privire la nume, audieri, organul judiciar prenume, poreclă, data şi locul adresează întrebări naşterii, numele şi prenumele suspectului sau inculpatului părinţilor, cetăţenie, studii, cu privire la nume, situaţia militară, loc de muncă, prenume, poreclă, data şi ocupaţie, adresa la care locul naşterii, codul numeric locuieşte efectiv, antecedente personal, numele şi penale şi alte date pentru prenumele părinţilor, stabilirea situaţiei sale cetăţenia, starea civilă, personale.126 situaţia militară, studiile, profesia ori ocupaţia, locul de muncă, domiciliul şi adresa unde locuieşte efectiv şi adresa la care doreşte să îi fie comunicate actele de procedură, antecedentele penale sau dacă împotriva sa se desfăşoară un alt proces penal, dacă solicită un interpret în cazul în care nu vorbeşte sau nu înţelege limba română ori nu se poate exprima, precum şi cu privire la orice alte date pentru stabilirea situaţiei sale personale. (2) Întrebările prevăzute la alin. (1) se repetă la audierile ulterioare doar atunci când organul judiciar consideră necesar. ART. 108 Comunicarea ART. 70 Întrebări şi lămuriri Faţă de reglementarea anterioară, în NCpp se prevede obligaţia organului judiciar de a drepturilor şi a obligaţiilor prealabile comunica suspectului / inculpatului şi în scris, sub semnătură, drepturile prevăzute la art.83 şi (1) Organul judiciar (2) Învinuitului sau obligaţiile prevăzute la art.108 alin.2. comunică suspectului sau inculpatului i se aduc apoi la Acelaşi organ este obligat să aducă la cunoştinţa inculpatului posibilitatea încheierii, în cursul inculpatului calitatea în care cunoştinţă fapta care formează urmăririi penale, a unui acord, ca urmare a recunoaşterii vinovăţiei, iar în cursul judecăţii este audiat, fapta prevăzută obiectul cauzei, încadrarea posibilitatea de a beneficia de reducerea pedepsei prevăzute de lege, ca urmare a recunoaşterii de legea penală pentru juridică a acesteia, dreptul de a învinuirii. săvârşirea căreia este avea un apărător, precum şi Nu se mai prevede obligaţia unei declaraţii olografe date înainte de ascultarea sa de către suspectat sau pentru care a dreptul de a nu face nicio organul judiciar. Cum însă legea nu o interzice, dacă se apreciază necesară această declaraţie nu fost pusă în mişcare declaraţie, atrăgându-i-se există impedimente legale la administrarea sa (din considerente de tactică criminalistică ea se acţiunea penală şi totodată atenţia că ceea ce poate deseori dovedi utilă). încadrarea juridică a declară poate fi folosit şi acesteia. împotriva sa. Dacă învinuitul sau (2) Suspectului sau inculpatul dă o declaraţie, i se127 inculpatului i se aduc la pune în vedere să declare tot ce cunoştinţă drepturile ştie cu privire la faptă şi la prevăzute la art. 83, precum învinuirea ce i se aduce în şi următoarele obligaţii: legătură cu aceasta. a) obligaţia de a se (3) Dacă învinuitul sau prezenta la chemările inculpatul consimte să dea o organelor judiciare, declaraţie, organul de urmărire atrăgându-i-se atenţia că, în penală, înainte de a-l asculta, îi cazul neîndeplinirii acestei cere să dea o declaraţie, scrisă obligaţii, se poate emite personal, cu privire la învinuirea mandat de aducere ce i se aduce. împotriva sa, iar în cazul (4) Învinuitului sau sustragerii, judecătorul inculpatului i se aduce la poate dispune arestarea sa cunoştinţă şi obligaţia să anunţe preventivă; în scris, în termen de 3 zile, orice b) obligaţia de a schimbare a locuinţei pe comunica în scris, în termen parcursul procesului penal. de 3 zile, orice schimbare a adresei, atrăgându-i-se atenţia că, în cazul neîndeplinirii acestei obligaţii, citaţiile şi orice alte acte comunicate la prima adresă rămân valabile şi se consideră că le-a luat la cunoştinţă. (3) În cursul urmăririi penale, înainte de prima audiere a suspectului sau inculpatului, i se aduc la cunoştinţă drepturile şi obligaţiile prevăzute la alin. (2). Aceste drepturi şi obligaţii i se comunică şi în scris, sub semnătură, iar în cazul în care nu poate ori refuză să semneze, se va128 încheia un proces-verbal. (4) Organul judiciar trebuie să aducă la cunoştinţa inculpatului posibilitatea încheierii, în cursul urmăririi penale, a unui acord, ca urmare a recunoaşterii vinovăţiei, iar în cursul judecăţii posibilitatea de a beneficia de reducerea pedepsei prevăzute de lege, ca urmare a recunoaşterii învinuirii. ART. 109 Modul de ART. 71 Modul de ascultare Potrivit noii reglementări nu mai există diferenţe între modul de ascultare în cursul urmăririi ascultare (1) Fiecare învinuit sau penale faţă de cel prevăzut în cursul judecăţii. Astfel, atât în cursul urmăririi penale, cât şi în cel (1) După îndeplinirea inculpat este ascultat separat. al judecăţii, suspectului sau inculpatului i se pot pune întrebări atât de către organul judiciar cât dispoziţiilor art. 107 şi 108, (2) În cursul urmăririi penale, şi de apărătorul său. suspectul sau inculpatul dacă sunt mai mulţi învinuiţi sau Un alt element de noutate este dreptul suspectului sau inculpatului să se consulte cu avocatul este lăsat să declare tot inculpaţi, fiecare este ascultat atât înainte, cât şi în cursul audierii. ceea ce doreşte referitor la fără să fie de faţă ceilalţi. Totodată, prin alineatul 3 se prevede, în mod expres, că dreptul la tăcere al suspectului / fapta prevăzută de legea (3) Învinuitul sau inculpatul inculpatului care poate fi exercitat cu privire la unele ori la toate faptele sau împrejurările penală care i-a fost este mai întâi lăsat să declare tot despre care este întrebat. comunicată, după care i se ce ştie în cauză. pot pune întrebări. (4) Ascultarea învinuitului sau (2) Suspectul sau inculpatului nu poate începe cu inculpatul are dreptul să se citirea sau reamintirea consulte cu avocatul atât declaraţiilor pe care acesta le-a înainte, cât şi în cursul dat anterior în cauză. audierii, iar organul judiciar, (5) Învinuitul sau inculpatul nu când consideră necesar, poate prezenta ori citi o poate permite acestuia să declaraţie scrisă de mai înainte, utilizeze însemnări şi notiţe însă se poate servi de însemnări proprii. asupra amănuntelor greu de (3) În cursul audierii, reţinut. suspectul sau inculpatul îşi poate exercita dreptul la129 tăcere cu privire la oricare dintre faptele ori împrejurările despre care este întrebat. ART. 110 Consemnarea ART. 73 Consemnarea În plus faţă de anterioara reglementare, în NCpp se prevede obligaţia consemnării în însuşi declaraţiilor declaraţiilor cuprinsul declaraţiei a întrebărilor adresate pe parcursul ascultării, dispoziţie aplicabilă atât în (1) Declaraţiile (1) Declaraţiile învinuitului sau faza de urmărire penală cât şi în cea de judecată de natură să confere coerenţă expunerii, fiind suspectului sau inculpatului inculpatului se consemnează în relevant de stabilit contextul în care se face o anumită afirmaţie. se consemnează în scris. În scris. În fiecare declaraţie se vor Şi în noua reglementare se menţine obligaţia semnării declaraţiei şi de către apărătorul declaraţie se consemnează consemna, totodată, ora suspectului sau inculpatului (art.172 alin.3 Cpp anterior), iar înregistrarea audio sau audiovideo întrebările adresate pe începerii şi ora încheierii a procedeului probatoriu devine regula în cursul urmăririi penale, procedură aplicabilă în parcursul ascultării, ascultării învinuitului sau reglementarea anterioară doar în cazul fazei de judecată. menţionându-se cine le-a inculpatului. Declaraţia scrisă se Avantajele înregistrării sunt evidente: celui audiat îi va fi mult mai greu să revină asupra formulat, şi se menţionează citeşte acestuia, iar dacă cere, i declaraţiilor anterioare şi atât mai mult să susţină că asupra sa s-au exercitat violenţe, de fiecare dată ora începerii se dă să o citească. Când este de ameninţări, îndemnuri sau promisiuni. Şi organul judiciar are posibilitatea să asculte/revadă şi ora încheierii ascultării. acord cu conţinutul ei, o înregistrările şi să sesizeze nuanţe cărora, poate, nu le-a acordat atenţie în timpul efectuării (2) Dacă este de acord cu semnează pe fiecare pagină şi la procedeului probatoriu. conţinutul declaraţiei scrise, sfârşit. suspectul sau inculpatul o (2) Când învinuitul sau semnează. Dacă suspectul inculpatul nu poate sau refuză să sau inculpatul are de făcut semneze, se face menţiune în completări, rectificări ori declaraţia scrisă. precizări, acestea sunt (3) Declaraţia scrisă este indicate în finalul semnată şi de organul de declaraţiei, fiind urmate de urmărire penală care a procedat semnătura suspectului sau a la ascultarea învinuitului sau inculpatului. inculpatului ori de preşedintele (3) Când suspectul sau completului de judecată şi de inculpatul nu poate sau grefier, precum şi de interpret refuză să semneze, organul când declaraţia a fost luată judiciar consemnează acest printr-un interpret. lucru în declaraţia scrisă. (4) Dacă învinuitul sau (4) Declaraţia scrisă este inculpatul revine asupra semnată şi de organul de vreuneia din declaraţiile sale sau urmărire penală care a are de făcut completări, procedat la audierea rectificări sau precizări, acestea suspectului sau a se consemnează şi se semnează130 inculpatului, de judecătorul în condiţiile arătate în prezentul de drepturi şi libertăţi ori de articol. preşedintele completului de judecată şi de grefier, de avocatul suspectului, Art. 13 din Legea nr.304/2004 inculpatului, al persoanei privind organizarea judiciară vătămate, părţii civile sau (1) Şedinţele de judecată se părţii responsabile înregistrează prin mijloace civilmente, dacă aceştia au tehnice video sau audio ori se fost prezenţi, precum şi de consemnează prin stenografiere. interpret când declaraţia a Înregistrările sau stenogramele fost luată printr-un se transcriu de îndată. interpret. (2) Grefierul sau specialistul în (5) În cursul urmăririi stenografie consemnează toate penale, audierea afirmaţiile, întrebările şi suspectului sau inculpatului susţinerile celor prezenţi, se înregistrează cu mijloace inclusiv ale preşedintelui tehnice audio sau completului de judecată. audiovideo. Atunci când (3) La cerere, părţile pot primi înregistrarea nu este o copie a transcrierii posibilă, acest lucru se înregistrărilor, stenogramelor consemnează în declaraţia sau notelor grefierului. suspectului sau inculpatului, cu indicarea concretă a motivului pentru care înregistrarea nu a fost posibilă. ART. 111 Modul de audiere ART. 77 Modul de ascultare Dacă în vechea reglementare legiuitorul a făcut trimitere în cazul ascultării celorlalte părţi la a persoanei vătămate Ascultarea părţii vătămate, a dispoziţiile privitoare la ascultarea învinuitului sau inculpatului, în NCpp se reproduc identic (1) La începutul primei părţii civile şi a părţii dispoziţiile aplicabile audierii suspectului sau inculpatului şi în cazul audierii persoanei audieri, organul judiciar responsabile civilmente se face vătămate. adresează persoanei potrivit dispoziţiilor privitoare la Şi în cazul persoanei vătămate organul judiciar este obligat să îi aducă la cunoştinţa drepturile vătămate întrebările ascultarea învinuitului sau şi obligaţiile prevăzute la alin.2. Vădeşte o uşoară inconsecvenţă legiuitorul atunci când în cazul prevăzute la art. 107, care inculpatului, care se aplică în unora dintre dispoziţii preferă repetarea lor, iar în cazul altora uzează de norme de trimitere. se aplică în mod mod corespunzător. Spre deosebire de audierea suspectului / inculpatului, când regula o constituie înregistrarea corespunzător. audio sau audiovideo a declaraţiei, înregistrarea audierii persoanei vătămate are loc doar, (2) Persoanei vătămate i ART. 76 Explicaţii prealabile atunci când organul de urmărire penală consideră necesar sau atunci când persoana vătămată a131 se aduc la cunoştinţă (1) Organul de urmărire penală solicitat aceasta. următoarele drepturi şi sau instanţa de judecată are Nouă este dispoziţia cuprinsă în alineatul 5 care prevede obligaţia pentru organul judiciar de a- obligaţii: obligaţia să cheme, spre a fi i aduce la cunoştinţă persoanei vătămate dispoziţia privitoare la punerea în libertate a a) dreptul de a fi asistată ascultate, persoana care a inculpatului, în cazul în care aceasta a solicitat expres să fie încunoştinţată. de avocat, iar în cazurile de suferit o vătămare prin Prin art. 68 din Legea nr.255/2013 (LPA NCpp) a fost modificat art.4 din Legea nr. 211/2004 asistenţă obligatorie, infracţiune, precum şi persoana privind unele măsuri pentru asigurarea protecţiei victimelor infracţiunilor, cu modificările şi dreptul de a i se desemna civilmente responsabilă. completările ulterioare, astfel: un avocat din oficiu; (2) Înainte de ascultare, “(1) Organele judiciare au obligaţia de a încunoştinţa victimele infracţiunilor cu privire la: b) dreptul de a apela la persoanei vătămate i se pune în a) serviciile şi organizaţiile care asigură consiliere psihologică sau orice alte forme de asistenţă un mediator în cazurile vedere că poate participa în a victimei, în funcţie de necesităţile acesteia; permise de lege; proces ca parte vătămată, iar b) organul de urmărire penală la care pot face plângere; c) dreptul de a propune dacă a suferit o pagubă c) dreptul la asistenţă juridică şi instituţia unde se pot adresa pentru exercitarea acestui drept; administrarea de probe, de materială sau o daună morală, d) condiţiile şi procedura pentru acordarea asistenţei juridice gratuite; a ridica excepţii şi de a pune că se poate constitui parte civilă. e) drepturile procesuale ale persoanei vătămate şi ale părţii civile; concluzii, în condiţiile De asemenea, i se atrage atenţia f) condiţiile şi procedura pentru a beneficia de dispoziţiile art. 113 din Codul de procedură prevăzute de lege; că declaraţia de participare în penală, precum şi de dispoziţiile Legii nr. 682/2002 privind protecţia martorilor, cu modificările d) dreptul de a fi proces ca parte vătămată sau de ulterioare; încunoştinţată cu privire la constituire ca parte civilă se g) condiţiile şi procedura pentru acordarea compensaţiilor financiare de către stat; desfăşurarea procedurii, poate face în tot cursul urmăririi h) dreptul de a fi informate, în cazul în care inculpatul va fi privat de libertate, respectiv dreptul de a formula penale, iar în faţa primei condamnat la o pedeapsă privativă de libertate, cu privire la punerea acestuia în libertate în plângere prealabilă, precum instanţe de judecată, până la orice mod, conform Codului de procedură penală. şi dreptul de a se constitui citirea actului de sesizare. (2) Informaţiile prevăzute la alin. (1) sunt aduse la cunoştinţă victimei de către primul organ parte civilă; judiciar la care aceasta se prezintă. e) obligaţia de a se (3) Victimei i se aduc la cunoştinţă informaţiile prevăzute la alin. (1) într-o limbă pe care o prezenta la chemările înţelege. Victimei i se înmânează sub semnătură un formular care cuprinde informaţiile organelor judiciare; prevăzute la alin. (1). În cazul în care nu poate ori refuză să semneze, se va încheia un proces- f) obligaţia de a comunica verbal cu privire la aceasta. orice schimbare de adresă. (4) Dacă victima este cetăţean român aparţinând unei minorităţi naţionale, i se pot aduce la g) *** Abrogată cunoştinţă informaţiile prevăzute la alin. (1) în limba sa maternă. (3) Dispoziţiile art. 109 (5) Îndeplinirea obligaţiilor prevăzute la alin. (1) - (3) se consemnează într-un proces-verbal, alin. (1) şi (2) şi ale art. 110 care se înregistrează la instituţia din care face parte organul judiciar." se aplică în mod corespunzător. (4) În cursul urmăririi penale, audierea persoanei vătămate se înregistrează prin mijloace tehnice audio132 sau audiovideo, atunci când organul de urmărire penală consideră necesar sau atunci când persoana vătămată a solicitat aceasta în mod expres, iar înregistrarea este posibilă. (5) Persoanei vătămate i se aduce la cunoştinţă cu ocazia primei audieri faptul că, în cazul în care inculpatul va fi privat de libertate, respectiv condamnat la o pedeapsă privativă de libertate, aceasta poate să fie informată cu privire la punerea acestuia în libertate în orice mod. ART. 112 Modul de audiere ART. 77 Modul de ascultare Reglementarea modului de audiere a părţii civile şi a celei responsabile civilmente trimite la cel a părţii civile şi a părţii Ascultarea părţii vătămate, a prevăzut pentru audierea persoanei vătămate. responsabile civilmente părţii civile şi a părţii Şi în cazul părţii civile şi părţii responsabile civilmente organul judiciar este obligat să le aducă (1) Audierea părţii civile şi responsabile civilmente se face la cunoştinţa drepturile şi obligaţiile prevăzute la alin.2. a părţii responsabile potrivit dispoziţiilor privitoare la Spre deosebire de audierea suspectului / inculpatului, când regula o constituie înregistrarea civilmente se face potrivit ascultarea învinuitului sau audio sau audiovideo a declaraţiei, înregistrarea audierii părţii civile şi a părţii responsabile dispoziţiilor art. 111 alin. inculpatului, care se aplică în civilmente are loc doar, atunci când organul de urmărire penală consideră necesar sau atunci (1), (3) şi (4), care se aplică mod corespunzător. când partea a solicitat aceasta. în mod corespunzător. (2) Părţii civile, precum şi părţii responsabile civilmente li se aduc la cunoştinţă următoarele drepturi: a) dreptul de a fi asistate de avocat, iar în cazurile de asistenţă obligatorie, dreptul de a li se desemna133 un avocat din oficiu; b) dreptul de a apela la un mediator în cazurile permise de lege; c) dreptul de a propune administrarea de probe, de a ridica excepţii şi de a pune concluzii în legătură cu soluţionarea laturii civile a cauzei, în condiţiile prevăzute de lege. ART. 113 Protecţia ART. 771 Modalităţi speciale de Cazurile şi condiţiile în care pot fi dispuse măsuri de protecţie cu privire la persoana vătămată / persoanei vătămate şi a ascultare a părţii vătămate şi a partea civilă, nu sunt diferit reglementate în cele două coduri, cu precizarea însă că în NCpp se părţii civile părţii civile trimite la normele aplicabile în cazul martorului ameninţat sau vulnerabil plasate în texte Atunci când sunt (1) În cazul în care poate fi următoare. îndeplinite condiţiile periclitată viaţa, integritatea Prin art.48 din Legea nr.255/2013 (LPA NCpp) a fost modificat art.27 alin.1 din Legea nr. prevăzute de lege corporală sau libertatea părţii 678/2001 astfel: "(1) Ministerul Afacerilor Interne asigură protecţia fizică a victimelor traficului referitoare la statutul de vătămate ori a părţii civile sau a de persoane, în condiţiile art. 113 din Codul de procedură penală." martor ameninţat sau rudelor apropiate ale acesteia, vulnerabil ori pentru procurorul ori, după caz, protecţia vieţii private sau a instanţa de judecată poate demnităţii, organul de încuviinţa ca aceasta să fie urmărire penală poate ascultată fără a fi prezentă fizic dispune faţă de persoana la locul unde se află organul care vătămată ori faţă de partea efectuează urmărirea penală civilă măsurile de protecţie sau, după caz, în locul în care se prevăzute la art. 125 – 130, desfăşoară şedinţa de judecată, care se aplică în mod prin intermediul mijloacelor corespunzător. tehnice prevăzute în alineatele următoare. (2) La solicitarea organului judiciar sau a părţii vătămate ori a părţii civile ascultate în condiţiile prevăzute în alin. 1, la luarea declaraţiei poate participa un consilier de protecţie a victimelor şi134 reintegrare socială a infractorilor, care are obligaţia de a păstra secretul profesional cu privire la datele de care a luat cunoştinţă în timpul audierii. Organul judiciar are obligaţia să aducă la cunoştinţa părţii vătămate sau a părţii civile dreptul de a solicita audierea în prezenţa unui consilier de protecţie a victimelor şi reintegrare socială a infractorilor. (3) Partea vătămată sau partea civilă poate fi ascultată prin intermediul unei reţele video şi audio. (4) În cursul judecăţii, părţile şi apărătorii acestora pot adresa întrebări, în mod nemijlocit, părţii vătămate sau părţii civile ascultate în condiţiile alin. 1 – 3. Întrebările se pun în ordinea prevăzută în art. 323 alin. 2. Preşedintele completului respinge întrebările care nu sunt utile şi concludente judecării cauzei. (5) Declaraţia părţii vătămate sau a părţii civile, ascultată în condiţiile arătate în alin. 1 – 3, se înregistrează prin mijloace tehnice video şi audio şi se redă integral în formă scrisă, fiind semnată de organul judiciar, de partea vătămată sau partea civilă ascultată, precum şi de135 consilierul de protecţie a victimelor şi reintegrare socială a infractorilor prezent la ascultarea acesteia, depunându- se la dosarul cauzei. (6) Suportul pe care a fost înregistrată declaraţia părţii vătămate sau a părţii civile, în original, sigilat cu sigiliul parchetului ori, după caz, al instanţei de judecată, se păstrează la sediul acestora. (7) Dispoziţiile art. 75 – 77 şi ale art. 865 se aplică în mod corespunzător. ART. 114 Persoanele ART. 78 Martorul Dacă aspectele cu privire la care poartă audierea nu sunt semnificativ diferite în noua audiate ca martor Persoana care are cunoştinţă reglementare, obligaţiile martorului sunt. Astfel, nu se mai prevede pentru martor şi obligaţia (1) Poate fi audiată în despre vreo faptă sau despre de a spune tot ceea ce ştie, ci doar pe aceea de a spune adevărul, deşi textul jurământului, calitate de martor orice vreo împrejurare de natură să respectiv al declaraţiei solemne, prevăzute la art.121 alin.3 şi 5 NCpp, a rămas nemodificat, persoană care are servească la aflarea adevărului menţinându-se prevederea privind asumarea obligaţiei de a nu ascunde nimic din ceea ce ştie cunoştinţă despre fapte sau în procesul penal poate fi (în realitate tot o formă de mistificare a adevărului: prin omisiune). Tot astfel, potrivit art. 273 împrejurări de fapt care ascultată în calitate de martor. alin.1 NCp constituie infracţiunea de mărturie mincinoasă „fapta martorului care, într-o cauză constituie probă în cauza penală, civilă sau în orice altă procedură în care se ascultă martori, face afirmaţii mincinoase, ori penală. ART. 83 Obligaţia de prezentare nu spune tot ce ştie în legătură cu faptele sau împrejurările esenţiale cu privire la care este (2) Orice persoană citată Persoana chemată ca martor întrebat”. în calitate de martor are este obligată să se înfăţişeze la Ordinea de preferinţă între calitatea de martor şi aceea de alt subiect procesual este şi ea următoarele obligaţii: locul, ziua şi ora arătate în citaţie diferită în noua reglementare. Astfel, nu doar calitatea de avocat, ca în anterioara a) de a se prezenta în faţa şi are datoria să declare tot ce reglementare, ci şi acelea de expert, mediator, reprezentant al părţii sau alt subiect procesual organului judiciar care a ştie cu privire la faptele cauzei. principal sunt lipsite de întâietate faţă de calitatea de martor. citat-o la locul, ziua şi ora O dispoziţie nouă este cea prevăzută la ultimul alineat, audierea ca martor a persoanelor care arătate în citaţie; ART. 79 Ascultarea persoanei au întocmit procese-verbale în calitate de organe de constatare sau de comandanţi de nave sau b) de a depune jurământ obligate a păstra secretul aeronave. În Cpp anterior nu era prevăzut expres, dar nici nu era interzis. sau declaraţie solemnă în profesional De precizat că potrivit art.61 alin.5, respectiv art.62 alin.4 NCpp, procesul-verbal încheiat de faţa instanţei ; (2) Calitatea de martor are aceştia constituie act de sesizare al organului de urmărire penală şi poate justifica, dacă sunt c) de a spune adevărul. întâietate faţă de calitatea de îndeplinite condiţiile prevăzute de art.305 alin.1 NCpp, începerea urmăririi penale cu privire la (3) Calitatea de martor apărător, cu privire la faptele şi faptă. Pentru ca urmărirea penală să se poată efectua în continuare faţă de o persoană (spre are întâietate faţă de împrejurările pe care acesta le-a pildă în cazul unei infracţiuni flagrante când persoana făptuitorului este cunoscută), este136 calitatea de expert sau de cunoscut înainte de a fi devenit necesar să existe, conform art.305 alin.3 NCpp, date şi probe din care să rezulte indicii avocat, de mediator ori de apărător sau reprezentant al rezonabile că aceasta a săvârşit fapta. Or, probele se obţin prin mijloace de probă uneori dificil reprezentant al uneia dintre vreuneia dintre părţi. de administrat în cazul exemplului de mai sus. Audierea persoanei care a întocmit procesul- părţi sau al unui subiect verbal constituie nu doar un mijloc de probă prevăzut de lege, dar, posibil, singura soluţie în procesual principal, cu ipoteza dată. privire la faptele şi împrejurările de fapt pe care persoana le-a cunoscut înainte de a dobândi această calitate. (4) Pot fi audiate în calitate de martor şi persoanele care au întocmit procese-verbale în temeiul art. 61 şi 62. ART. 115 Capacitatea de a Fără corespondent Reglementarea este nouă, neavând echivalent în Cpp din 1969, dar nu neapărat necesară: câtă fi martor vreme scopul procesului penal este aflarea adevărului şi justa soluţionare a cauzei, rămâne la (1) Orice persoană poate latitudinea organului judiciar să administreze orice probă permisă de lege pentru realizarea fi citată şi audiată în calitate acestui scop. Drept urmare şi persoanele cu tulburări psihice ar putea fi audiate, dar doar după de martor, cu excepţia ce organul judiciar ar constata că nu le este afectat contactul cu realitatea. părţilor şi a subiecţilor procesuali principali. (2) Persoanele care se află într-o situaţie ce pune la îndoială, în mod rezonabil, capacitatea de a fi martor pot fi audiate doar atunci când organul judiciar constată că persoana este capabilă să relateze în mod conştient fapte şi împrejurări de fapt conforme cu realitatea. (3) Pentru a decide cu privire la capacitatea unei persoane de a fi martor, organul judiciar dispune, la137 cerere sau din oficiu, orice examinare necesară, prin mijloacele prevăzute de lege. ART. 116 Obiectul şi Şi alineatul 1 al acestui articol constituie o excesivă codificare, fiind vădit că declaraţia limitele declaraţiei martorului nu poate purta asupra altceva decât obiectului probaţiunii din cauza în care este martorului audiat. Cât priveşte extinderea audierii martorului asupra împrejurărilor necesare pentru (1) Martorul este audiat verificarea credibilităţii sale este discutabil dacă un atare obiectiv este oportun să se regăsească asupra unor fapte sau într-o normă aplicabilă pentru o cauză determinată. Chiar şi dacă organul judiciar ar aprecia împrejurări de fapt care necesară verificarea credibilităţii martorului, obiectivul ar trebui distinct evidenţiat printr-un constituie obiectul mijloc de probă nelegat de obiectul probaţiunii din cauza respectivă. probaţiunii în cauza în care Obligaţia respectării secretului profesional şi limitele acesteia sunt aproape identic a fost citat. reglementate, NCpp prevăzând în plus şi cauzele care exonerează de obligaţia păstrării (2) Audierea martorului secretului sau confidenţialităţii. poate fi extinsă asupra ART. 79 Ascultarea persoanei În ceea ce priveşte secretul bancar şi cel profesional, cu excepţia secretului profesional al tuturor împrejurărilor obligate a păstra secretul avocatului, acestea nu sunt opozabile procurorului, după începerea urmăririi penale, potrivit necesare pentru verificarea profesional art. 306 alin. 6 NCpp. Aceeaşi soluţie se regăseşte şi în legile speciale modificate prin Legea nr. credibilităţii sale. (1)Persoana obligată a păstra 255 din 19 iulie 2013 pentru punerea în aplicare a Legii nr. 135/2010 privind (3) Nu pot face obiectul secretul profesional nu poate fi Codul de procedură penală şi pentru modificarea şi completarea unor acte normative care declaraţiei martorului acele ascultată ca martor cu privire la cuprind dispoziţii procesual penale: fapte sau împrejurări al faptele şi împrejurările de care - prin art.41, Legea nr. 78/2000 pentru prevenirea, descoperirea şi sancţionarea faptelor de căror secret ori a luat cunoştinţă în exerciţiul corupţie, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 219 din 18 mai 2000, cu confidenţialitate poate fi profesiei, fără încuviinţarea modificările şi completările ulterioare, se modifică după cum urmează: opusă prin lege organelor persoanei sau a unităţii faţă de 2. Articolul 26 va avea următorul cuprins: judiciare. care este obligată a păstra "ART. 26 (4) Faptele sau secretul. Secretul bancar şi cel profesional, cu excepţia secretului profesional al avocatului exercitat în împrejurările prevăzute la condiţiile legii, nu sunt opozabile procurorului, după începerea urmăririi penale, şi nici instanţei alin. (3) pot face obiectul de judecată." declaraţiei martorului atunci când autoritatea -prin art.86, Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 99/2006 privind instituţiile de credit şi competentă sau persoana adecvarea capitalului, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 1.027 din 27 îndreptăţită îşi exprimă decembrie 2006, aprobată cu modificări şi completări prin Legea nr. 227/2007, cu modificările şi acordul în acest sens sau completările ulterioare, se modifică după cum urmează: atunci când există o altă 1. Articolul 114 va avea următorul cuprins: cauză legală de înlăturare a "ART. 114 obligaţiei de a păstra Instituţiile de credit sunt obligate să furnizeze procurorului sau instanţei de judecată, la secretul sau solicitarea acestora, informaţii de natura secretului bancar, dispoziţiile privind metodele138 confidenţialitatea. speciale de supraveghere sau cercetare din Codul de procedură penală aplicându-se în mod (5) *** Abrogat corespunzător." ART. 117 Persoanele care ART. 80 Ascultarea soţului şi a Dacă persoanele menţionate la alin.1 lit.a sunt aceleaşi cu cele prevăzute în anterioara au dreptul de a refuza să rudelor apropiate reglementare, lit.b al aceluiaşi alineat menţionează o categorie nouă de persoane care pot dea declaraţii în calitate de (1) Soţul şi rudele apropiate refuza audierea în calitate de martori, respectiv cele care au avut calitatea de soţ al suspectului martor ale învinuitului sau inculpatului sau inculpatului. Reglementarea se justifică prin argumente ce ţin de relaţiile personale stabilite (1) Au dreptul de a refuza nu sunt obligate să depună ca între soţi în timpul căsătoriei, relaţii care pot constitui un impediment moral pentru fostul soţ să fie audiate în calitate de martori. de a fi audiat ca martor. martor următoarele (2) Organele judiciare vor Totodată, în noua reglementare legiuitorul prevede în mod expres ipoteza în care persoanelor persoane: aduce aceasta la cunoştinţă care pot refuza audierea în calitate de martor şi renunţă la acest beneficiu, le vor fi aplicabile a) soţul, ascendenţii şi persoanelor arătate în alineatul dispoziţiile privitoare la aceştia (drepturile şi obligaţiile martorilor, inclusiv săvârşirea infracţiunii descendenţii în linie directă, precedent, de îndată ce au fost de mărturie mincinoasă în cazul unor declaraţii neconforme cu realitatea). precum şi fraţii şi surorile îndeplinite dispoziţiile alin. 3 din Alineatul 4 prevede încă o excepţie de la obligaţia de a depune mărturie: pentru persoana care suspectului sau inculpatului; art. 84. se află într-o calitate specială în raport de unul dintre suspecţi sau inculpaţi, dar datorită b) persoanele care au împrejurărilor cauzei declaraţia sa nu poate fi limitată doar la ceilalţi, ipoteză în care este avut calitatea de soţ al exonerată de obligaţia de a depune mărturie împotriva acestora. suspectului sau al inculpatului. (2) După comunicarea drepturilor şi obligaţiilor potrivit art. 120, organele judiciare comunică persoanelor prevăzute la alin. (1) dreptul de a nu da declaraţii în calitate de martor. (3) Dacă persoanele prevăzute la alin. (1) sunt de acord să dea declaraţii, în privinţa acestora sunt aplicabile dispoziţiile privitoare la drepturile şi obligaţiile martorilor. (4) Persoana care îndeplineşte una dintre calităţile prevăzute la alin.139 (1) în raport cu unul dintre suspecţi sau inculpaţi este scutită de obligaţia de a depune mărturie şi împotriva celorlalţi suspecţi sau inculpaţi, în cazul în care declaraţia sa nu poate fi limitată doar la aceştia din urmă. ART. 118 Dreptul Fără corespondent Textul este nou introdus, neavând corespondent în reglementarea aanterioară şi constituie o martorului de a nu se acuza aplicare a privilegiului contra autoincriminării. Acesta vizează dreptul suspectului / inculpatului Declaraţia de martor dată de a nu se autoincrimina prin declaraţiile date după dobândirea şi aducerea la cunoştinţă a de o persoană care, în acestei calităţi, textul art.118 fiind aplicaţia acestui privilegiu la declaraţiile anterioare aceeaşi cauză, anterior dobândirii calităţii de suspect sau inculpat (care altminteri ar fi putut justifica dobândirea declaraţiei a avut sau, acestei calităţi) ori la depoziţii ulterioare pierderii calităţii de suspect sau inculpat (spre pildă, ulterior, a dobândit cauzele disjunse în care foştii suspecţi/inculpaţi faţă de care s-au dispus soluţii de clasare sau calitatea de suspect ori renunţare la urmărirea penală, sunt audiaţi ca martori). inculpat nu poate fi folosită Astfel, se reglementează expres privilegiul împotriva autoincriminării şi în ceea ce priveşte împotriva sa. Organele audierea martorului, ca o garanţie a respectării echitabilităţii procedurii. Este astfel împiedicată judiciare au obligaţia să audierea sub calitatea de martor a unei persoane cu privire la care organul judiciar are indicii că menţioneze, cu ocazia săvârşit ori a participat la săvârşirea unei infracţiuni şi de la care doreşte să obţină informaţii cu consemnării declaraţiei, nerespectarea garanţiilor procesuale acordate suspectului / inculpatului. Din modul de calitatea procesuală redactare a textului se poate observa că declaraţia martorului dată în condiţiile menţionate nu anterioară. poate cu nicio excepţie să fie folosită împotriva lui, în timp ce declaraţia inculpatului, dată după aducerea la cunoştinţă a drepturilor, poate fi folosită ca mijloc de probă împotriva sa (a se vedea art.83 alin.1 lia.a teza ultimă NCpp). Aşa cum arătam mai sus, declaraţia dată în cauza disjunsă din cea în care a avut calitatea de inculpat nu poate constitui temei pentru redeschiderea urmăririi penale. O discuţie echivalentă în cazul revizuirii nu mai poate fi făcută, fiind explicit exclusă de dispoziţiile art.453 alin.3 NCpp. Prin ipoteză, textul are în vedere că declaraţia este administrată cu respectarea normelor ce reglementează administrarea probei cu martori (altminteri sunt aplicabile dispoziţiile art.102 NCpp), dar că informaţia obţinută în urma audierii martorului nu poate fi folosită împotriva sa. Ea poate fi însă folosită în favoarea martorului (devenit suspect sau inculpat), precum şi împotriva celorlalţi suspecţi/inculpaţi din cauză. Într-una dintre hotărârile de referinţă în materia procesului echitabil, în cauza Saunders contra Marii Britanii, Curtea a constatat nerespectarea dispoziţiilor art.6 paragr.1 prin folosirea în cadrul procesului penal a declaraţiilor date de reclamant într-o procedură administrativă140 anterioară celei penale (purtând însă tot asupra faptelor care făceau obiectul acuzaţiei penale), în executarea obligaţiei de cooperare (obligaţie a cărei nerespectare era pedepsită penal de legislaţia naţională). Curtea a reafirmat în această cauză existența autonomă a dreptului de a nu se autoincrimina, care include și dreptul de a păstra tăcerea, precum și principiul potrivit căruia acesta se aplică fără deosebire în orice cauză, indiferent de gravitatea ei, neputând fi înlăturat nici din rațiuni de interes public. ART. 119 Întrebările privind ART. 84 Întrebări prealabile Modificările aduse prin noua reglementare sunt determinate de lărgirea categoriei persoanelor persoana martorului (1) Martorul este întrebat mai care pot refuza audierea în calitate de martori, precum şi aplicarea şi în procedura penală a (1) Dispoziţiile art. 107 se întâi despre nume, prenume, unor dispoziţii existente în procedura civilă privitoare la circumstanţierea relaţiilor de prietenie aplică în mod corespunzător etate, adresă şi ocupaţie. sau de duşmănie existente între martori şi vreuna dintre părţi, relaţii care pot afecta în cazul audierii martorului. (2) În caz de îndoială asupra obiectivitatea depoziţiilor martorului. (2) Martorului i se identităţii martorului, aceasta se Şi alin.3 cuprinde dispoziţii nou introduse, care însă nu ridică probleme de interpretare. comunică obiectul cauzei şi stabileşte prin orice mijloc de apoi este întrebat dacă este probă. membru de familie sau fost (3) Martorul va fi apoi întrebat soţ al suspectului, dacă este soţ sau rudă a inculpatului, persoanei vreuneia dintre părţi şi în ce vătămate ori al celorlalte raporturi se află cu acestea, părţi din procesul penal, precum şi dacă a suferit vreo dacă se află în relaţii de pagubă de pe urma infracţiunii. prietenie sau de duşmănie cu aceste persoane, precum şi dacă a suferit vreo pagubă în urma săvârşirii infracţiunii. (3) Martorului nu i se adresează întrebările privind persoana sa atunci când faţă de acesta s-a dispus o măsură de protecţie a datelor de identitate. ART. 120 Comunicarea ART. 86 Modul şi limitele Singurul element de noutate îl constituie dispoziţiile cuprinse în alineatul 2 lit.a teza I şi lit.c, drepturilor şi obligaţiilor ascultării martorului respectiv aducerea la cunoştinţa martorului a dreptului de a fi supus măsurilor de protecţie şi a (1) Organul judiciar (1) Martorului i se face obligaţiei de a comunica în scris, în termen de 5 zile, orice schimbare a adresei la care este citat, comunică martorului cunoscut obiectul cauzei şi i se atrăgându-i-se atenţia că, în cazul neîndeplinirii acestei obligaţii, se poate dispune împotriva sa141 calitatea în care este audiat arată care sunt faptele sau sancţiunea prevăzută de art.283 alin.1. şi faptele sau împrejurările împrejurările pentru dovedirea Referirea la alin.1 al art.283 este greşită, corectă ar fi fost trimiterea la alin.4 lit.l al aceluiaşi de fapt pentru dovedirea cărora a fost propus ca martor, articol, care prevede că fapta martorului care nu comunică în scris, în termen de 5 zile, orice cărora a fost propus ca cerându-i-se să declare tot ce schimbare a locuinţei pe parcursul procesului penal, constituie abatere disciplinară. Şi aceasta martor. ştie cu privire la acestea. este o necorelare a textelor. (2) Martorului i se aduc Toate celelalte dispoziţii constituie reformulări ale unor prevederi existente şi în anterioara apoi la cunoştinţă reglementare. următoarele drepturi şi obligaţii: a) dreptul de a fi supus măsurilor de protecţie şi de a beneficia de restituirea cheltuielilor prilejuite de chemarea în faţa organelor judiciare, atunci când sunt îndeplinite condiţiile prevăzute de lege; b) obligaţia de a se prezenta la chemările organelor judiciare, atrăgându-i-se atenţia că, în cazul neîndeplinirii acestei obligaţii, se poate emite mandat de aducere împotriva sa; c) obligaţia de a comunica în scris, în termen de 5 zile, orice schimbare a adresei la care este citat, atrăgându-i- se atenţia că, în cazul neîndeplinirii acestei obligaţii, se poate dispune împotriva sa sancţiunea prevăzută de art. 283 alin. (1); d) obligaţia de a da declaraţii conforme cu142 realitatea, atrăgându-i-se atenţia că legea pedepseşte infracţiunea de mărturie mincinoasă. ART. 121 Jurământul şi ART. 85 Jurământul martorului În noua reglementare nu mai este prevăzută ipoteza martorului fără confesiune care, potrivit declaraţia solemnă a (1) Înainte de a fi ascultat, reglementării anterioare depunea jurământ pe onoare şi conştiinţă. NCpp prevede doar două martorului martorul depune următorul posibilităţi: aceea a martorului cu credinţă religioasă, ipoteză în care acesta va depune jurământ (1) În cursul urmăririi jurământ: "Jur că voi spune făcând referire la divinitate în funcţie de credinţa sa religioasă şi aceea a martorului care alege penale şi judecăţii, după adevărul şi că nu voi ascunde să facă o declaraţie solemnă, ipoteză în care referirea la divinitate nu mai există. îndeplinirea dispoziţiilor art. nimic din ceea ce ştiu. Aşa să-mi Atât textul jurământului, cât şi cel al declaraţiei solemne sunt necorelate cu dispoziţiile art.114 119 şi 120, organul de ajute Dumnezeu!" alin.2 lit.c din NCpp care prevăd pentru martor doar obligaţia de a spune adevărul, nu şi aceea urmărire penală şi (2) În timpul depunerii de a nu ascunde nimic din ceea ce ştie. preşedintele completului jurământului, martorul ţine solicită martorului mâna pe cruce sau pe biblie. depunerea jurământului sau Referirea la divinitate din a declaraţiei solemne. formula jurământului se schimbă (2) Organul de urmărire potrivit credinţei religioase a penală şi preşedintele martorului. completului îl întreabă pe (3) Martorului de altă religie martor dacă doreşte să decât cea creştină nu îi sunt depună jurământ religios aplicabile prevederile alin. 2. sau declaraţie solemnă. Martorul fără confesiune va (3) Textul jurământului depune următorul jurământ: este următorul: "Jur că voi "Jur pe onoare şi conştiinţă că spune adevărul şi nu voi voi spune adevărul şi că nu voi ascunde nimic din ceea ce ascunde nimic din ceea ce ştiu". ştiu. Aşa să-mi ajute (4) Martorii care din motive de Dumnezeu!". Referirea la conştiinţă sau confesiune nu divinitate din formula depun jurământul vor rosti în jurământului se schimbă în faţa instanţei următoarea funcţie de credinţa formulă: "Mă oblig că voi spune religioasă a martorului. adevărul şi că nu voi ascunde (4) În timpul depunerii nimic din ceea ce ştiu". jurământului, cu excepţiile (5) Situaţiile la care se referă impuse de credinţa alin. 3, 4 şi 5 se reţin de organul religioasă, martorul ţine judiciar pe baza afirmaţiilor mâna dreaptă pe cruce sau făcute de martor.143 pe Biblie. (6)După depunerea (5) În cazul în care jurământului sau după rostirea martorul alege să facă o formulei prevăzute în alin. 5, se declaraţie solemnă, textul va pune în vedere martorului că, acesteia este următorul: dacă nu va spune adevărul, "Mă oblig că voi spune săvârşeşte infracţiunea de adevărul şi nu voi ascunde mărturie mincinoasă. nimic din ceea ce ştiu." (7) Despre toate acestea se (6) Dispoziţiile alin. (1) - face menţiune în declaraţia (5) se aplică în mod scrisă. corespunzător în procedura (8) Minorul care nu a împlinit audierii anticipate, în faţa 14 ani nu depune jurământ; i se judecătorului de drepturi şi atrage însă atenţia să spună libertăţi. adevărul. ART. 122 Modul de audiere ART. 86 Modul şi limitele Dacă primele două alineate ale art.122 din NCpp nu cuprind menţiuni diferite faţă de cele din a martorului ascultării martorului vechea reglementare, alineatul 3 cuprinde menţiuni vizând obligaţia organelor statului de a (1) Fiecare martor este (1) Martorului i se face respecta viaţa privată şi libertatea de opinie și de conștiință a martorului. audiat separat şi fără cunoscut obiectul cauzei şi i se prezenţa altor martori. arată care sunt faptele sau (2) Martorul este lăsat să împrejurările pentru dovedirea declare tot ceea ce ştie în cărora a fost propus ca martor, legătură cu faptele sau cerându-i-se să declare tot ce împrejurările de fapt pentru ştie cu privire la acestea. dovedirea cărora a fost (2) După ce martorul a făcut propus, apoi i se pot adresa declaraţii, i se pot pune întrebări întrebări. cu privire la faptele şi (3) Martorului nu i se pot împrejurările care trebuie adresa întrebări privind constatate în cauză, cu privire la opţiunile politice, ideologice persoana părţilor, precum şi în sau religioase ori alte ce mod a luat cunoştinţă despre circumstanţe personale şi cele declarate. de familie, cu excepţia (3) Dispoziţiile art. 71 - 74 se cazului în care acestea sunt aplică în mod corespunzător şi la strict necesare pentru ascultarea martorului. aflarea adevărului în cauză sau pentru verificarea credibilităţii martorului.144 ART. 123 Consemnarea ART. 86 Modul şi limitele Dacă alineatul 1 din art.123 din NCpp este conform vechii reglementări, dispoziţiile alineatului declaraţiilor ascultării martorului 2 sunt fără echivalent, dar nu ridică probleme de interpretare. (1) Consemnarea (3) Dispoziţiile art. 71 – 74 se Spre deosebire de audierea suspectului / inculpatului, când regula o constituie înregistrarea declaraţiilor se face potrivit aplică în mod corespunzător şi la audio sau audiovideo a declaraţiei, înregistrarea audierii martorului are loc doar, atunci când dispoziţiilor art. 110, care se ascultarea martorului. organul de urmărire penală consideră necesar sau atunci când martorul a solicitat aceasta. aplică în mod corespunzător. (2) În cursul urmăririi penale, audierea martorului se înregistrează prin mijloace tehnice audio sau audiovideo, dacă organul de urmărire penală consideră necesar sau dacă martorul solicită expres aceasta şi înregistrarea este posibilă. ART. 124 Cazurile speciale ART. 81 Martor minor Dspoziţiile alineatului 1 al art.124 din NCpp sunt similare anterioarei reglementări. de audiere a martorului Minorul poate fi ascultat ca Dispoziţiile alineatelor următoare sunt fără echivalent şi reprezintă măsuri de protecţie a (1) Audierea martorului martor. Până la vârsta de 14 ani intereselor martorului minor în cazul în care persoanele prevăzute de lege ca fiind obligate să fie minor în vârstă de până la ascultarea lui se face în prezenţa prezente la audierea au interese contrare celor ale martorului ori se află într-o altă situaţie 14 ani are loc în prezenţa unuia dintre părinţi ori a reglementată de text. unuia dintre părinţi, a tutorelui sau a persoanei căreia tutorelui sau a persoanei ori îi este încredinţat minorul spre a reprezentantului creştere şi educare. instituţiei căreia îi este încredinţat minorul spre creştere şi educare. (2) Dacă persoanele arătate la alin. (1) nu pot fi prezente sau au calitatea de suspect, inculpat, persoană vătămată, parte civilă, parte responsabilă civilmente ori martor în cauză ori există suspiciunea rezonabilă că pot influenţa declaraţia minorului, audierea145 acestuia are loc în prezenţa unui reprezentant al autorităţii tutelare sau a unei rude cu capacitate deplină de exerciţiu, stabilite de organul judiciar. (3) Dacă se consideră necesar, la cerere sau din oficiu, organul de urmărire penală sau instanţa dispune ca la audierea martorului minor să asiste un psiholog. (4) Audierea martorului minor trebuie să evite producerea oricărui efect negativ asupra stării psihice a acestuia. (5) Martorului minor care la data audierii nu a împlinit vârsta de 14 ani nu i se comunică obligaţiile prevăzute la art. 120 alin. (2) lit. D), dar i se atrage atenţia să spună adevărul. (6) *** Abrogat (7) *** Abrogat ART. 125 Martorul ART. 861 Protecţia datelor de Condiţiile care justifică acordarea statutului de martor ameninţat în NCpp nu sunt diferite de ameninţat identificare a martorului cele din reglementarea anterioară. În cazul în care există o (1) Dacă există probe sau Potrivit art. 28 alin.1 din Legea nr. 254/2013 privind executarea pedepselor şi a măsurilor suspiciune rezonabilă că indicii temeinice că prin privative de libertate dispuse de organele judiciare în cursul procesului penal “Administraţia viaţa, integritatea declararea identităţii reale a Naţională a Penitenciarelor şi administraţia penitenciarului au obligaţia de a asigura, în corporală, libertatea, martorului sau a localităţii condiţiile legii, protecţia şi asistenţa martorului ameninţat sau vulnerabil, care execută o bunurile sau activitatea acestuia de domiciliu ori de pedeapsă sau o măsură privativă de libertate”. profesională a martorului reşedinţă ar fi periclitată viaţa, ori a unui membru de integritatea corporală sau familie al acestuia ar putea libertatea lui ori a altei fi puse în pericol ca urmare persoane, martorului i se poate146 a datelor pe care le încuviinţa să nu declare aceste furnizează organelor date, atribuindu-i-se o altă judiciare sau a declaraţiilor identitate sub care urmează să sale, organul judiciar apară în faţa organului judiciar. competent acordă acestuia (2) Această măsură poate fi statutul de martor dispusă de către procuror în ameninţat şi dispune una cursul urmăririi penale, iar în ori mai multe dintre cursul judecăţii de instanţă, la măsurile de protecţie cererea motivată a procurorului, prevăzute la art. 126 sau a martorului sau a oricărei alte 127, după caz. persoane îndreptăţite. ART. 126 Măsurile de ART. 861 Protecţia datelor de Şi în Cpp anterior procedura de acordare a statutului de martor căruia i s-a atribuit o altă protecţie dispuse în cursul identificare a martorului identitate, condiţiile de acordare, obligaţiile martorului, măsurile de protecţie ce puteau fi urmăririi penale (3) Datele despre identitatea dispuse, organul judiciar competent în funcţie de faza procesului penal în care se afla cauza care (1) În cursul urmăririi reală a martorului se a justificat măsura, obligaţia verificării periodice a subzistenţei pericolului care a impus luarea penale, odată cu acordarea consemnează într-un proces- măsurii erau în mod similar reglementate. statutului de martor verbal, care va fi păstrat, la Deosebirea vizează reglementarea în texte diferite în NCpp a măsurilor de protecţie, în raport ameninţat, procurorul sediul parchetului care a de faza în care se află procesul penal, ceea ce face ca nu toate măsurile să aibă corespondent în dispune aplicarea uneia sau efectuat sau a supravegheat ambele faze. a mai multora dintre efectuarea urmăririi penale ori, Atunci când s-a apreciat necesar a se dispune măsura ascultării martorului fără ca acesta să fie următoarele măsuri: după caz, la sediul instanţei, într- prezent, prin intermediul mijloacelor audiovideo de transmitere, vocea şi imaginea este a) supravegherea şi paza un loc special, în plic sigilat, în obligatoriu a fi distorsionate. locuinţei martorului sau condiţii de maximă siguranţă. asigurarea unei locuinţe Procesul-verbal va fi semnat de temporare; cel care a înaintat cererea, b) însoţirea şi asigurarea precum şi de cel care a dispus protecţiei martorului sau a măsura. membrilor de familie ai (4) Documentele privind acestuia în cursul identitatea reală a martorului deplasărilor; vor fi prezentate procurorului c) protecţia datelor de sau, după caz, completului de identitate, prin acordarea judecată, în condiţii de strictă unui pseudonim cu care confidenţialitate. martorul va semna (5) În toate cazurile, declaraţia sa; documentele privind identitatea d) audierea martorului reală a martorului vor fi fără ca acesta să fie prezent, introduse în dosarul penal numai147 prin intermediul mijloacelor după ce procurorul, prin audiovideo de transmitere, ordonanţă sau, după caz, cu vocea şi imaginea instanţa, prin încheiere, a distorsionate, atunci când constatat că a dispărut pericolul celelalte măsuri nu sunt care a determinat luarea suficiente. măsurilor de protecţie a (2) Procurorul dispune martorului. aplicarea unei măsuri de (6) Declaraţiile martorilor protecţie din oficiu sau la cărora li s-a atribuit o altă cererea martorului, a uneia identitate, redate în procesul- dintre părţi sau a unui verbal al procurorului potrivit subiect procesual principal. art. 862 alin. 5, precum şi (3) În cazul aplicării declaraţia martorului, măsurilor de protecţie consemnată în cursul judecăţii şi prevăzute la alin. (1) lit. c) şi semnată de procurorul care a d), declaraţia martorului nu fost prezent la ascultarea va cuprinde adresa reală martorului şi de preşedintele sau datele sale de completului de judecată, potrivit identitate, acestea fiind art. 862 alin. 6, teza I, pot servi la consemnate într-un registru aflarea adevărului numai în special la care vor avea măsura în care sunt coroborate acces doar organul de cu fapte şi împrejurări ce rezultă urmărire penală, din ansamblul probelor existente judecătorul de drepturi şi în cauză. libertăţi, judecătorul de (7) Pot fi audiaţi ca martori cameră preliminară sau cărora li s-a atribuit o altă instanţa, în condiţii de identitate şi investigatorii sub confidenţialitate. acoperire. (4) Procurorul dispune (8) Dispoziţiile prevăzute în acordarea statutului de alin. 1 - 6 se aplică şi experţilor. martor ameninţat şi aplicarea măsurilor de ART. 862 Modalităţi speciale de protecţie prin ordonanţă ascultare a martorului motivată, care se păstrează (1) În situaţiile prevăzute în în condiţii de art. 861, procurorul sau, după confidenţialitate. caz, instanţa de judecată poate (5) Procurorul verifică, la încuviinţa ca martorul să fie148 intervale de timp ascultat fără a fi prezent fizic la rezonabile, dacă se menţin locul unde se află organul de condiţiile care au urmărire penală ori în sala în determinat luarea măsurilor care se desfăşoară şedinţa de de protecţie, iar în caz judecată, prin intermediul contrar dispune, prin mijloacelor tehnice prevăzute în ordonanţă motivată, alineatele următoare. încetarea acestora. (3) Martorul poate fi ascultat (6) Măsurile prevăzute la prin intermediul unei reţele de alin. (1) se menţin pe tot televiziune cu imaginea şi vocea parcursul procesului penal distorsionate, astfel încât să nu dacă starea de pericol nu a poată fi recunoscut. încetat. (4) Declaraţia martorului (7) Dacă starea de pericol ascultat, în condiţiile arătate în a apărut în cursul procedurii alin. 1 - 31, se înregistrează prin de cameră preliminară, mijloace tehnice video şi audio şi judecătorul de cameră se redă integral în formă scrisă. preliminară, din oficiu sau la (5) În cursul urmăririi penale, sesizarea procurorului, se întocmeşte un proces-verbal dispune măsurile de în care se redă cu exactitate protecţie prevăzute la art. declaraţia martorului şi acesta se 127. Dispoziţiile art. 128 se semnează de procurorul care a aplică în mod fost prezent la ascultarea corespunzător. martorului şi de organul de (8) Măsurile de protecţie urmărire penală şi se depune la prevăzute la alin. (1) lit. a) şi dosarul cauzei. Declaraţia b) se comunică autorităţii martorului, transcrisă, va fi desemnate cu punerea în semnată şi de acesta şi va fi executare a măsurii. păstrată în dosarul depus la parchet, într-un loc special, în plic sigilat, în condiţii de maximă siguranţă. (7) Suportul pe care a fost înregistrată declaraţia martorului, în original, sigilat cu sigiliul parchetului sau, după caz, al instanţei de judecată în faţa149 căreia s-a făcut declaraţia, se păstrează în condiţiile prevăzute în alin. 5. Suportul care conţine înregistrările efectuate în cursul urmăririi penale va fi înaintat la terminarea urmăririi penale instanţei competente, împreună cu dosarul cauzei, şi va fi păstrat în aceleaşi condiţii. (8) Dispoziţiile art. 78, 85 şi ale art. 86 alin. 1 şi 2 se aplică în mod corespunzător. ART. 865 Protejarea deplasărilor martorului Procurorul care efectuează sau supraveghează cercetarea penală ori, după caz, instanţa de judecată poate dispune ca organele poliţiei să supravegheze domiciliul sau reşedinţa martorului ori să-i asigure o reşedinţă temporară supravegheată, precum şi să-l însoţească la sediul parchetului sau al instanţei şi înapoi la domiciliu sau la reşedinţă. Măsurile prevăzute în alin. 1 vor fi ridicate de procuror sau, după caz, de instanţă, când se constată că pericolul care a impus luarea lor a încetat. ART. 127 Măsurile de ART. 861 Protecţia datelor de NCpp şi Cpp anterior nu conţin deosebiri de substanţă. protecţie dispuse în cursul identificare a martorului Deosebirea vizează reglementarea în texte diferite în NCpp a măsurilor de protecţie, în raport judecăţii (1) Dacă există probe sau de faza în care se află procesul penal, ceea ce face ca nu toate măsurile să aibă corespondent în În cursul judecăţii, odată indicii temeinice că prin ambele faze, spre pildă cele de la art.127 alin.1 lit.c) specifice fazei de judecată. cu acordarea statutului de declararea identităţii reale a Atunci când s-a apreciat necesar a se dispune măsura ascultării martorului fără ca acesta să fie150 martor ameninţat, instanţa martorului sau a localităţii prezent în sala de judecată, prin intermediul mijloacelor audiovideo de transmitere, vocea şi dispune aplicarea uneia sau acestuia de domiciliu ori de imaginea este obligatoriu a fi distorsionate. a mai multora dintre reşedinţă ar fi periclitată viaţa, următoarele măsuri: integritatea corporală sau a) supravegherea şi paza libertatea lui ori a altei locuinţei martorului sau persoane, martorului i se poate asigurarea unei locuinţe încuviinţa să nu declare aceste temporare; date, atribuindu-i-se o altă b) însoţirea şi asigurarea identitate sub care urmează să protecţiei martorului sau a apară în faţa organului judiciar. membrilor de familie ai acestuia în cursul ART. 862 Modalităţi speciale de deplasărilor; ascultare a martorului c) nepublicitatea şedinţei (1) În situaţiile prevăzute în de judecată pe durata art. 861, procurorul sau, după ascultării martorului; caz, instanţa de judecată poate d) ascultarea martorului încuviinţa ca martorul să fie fără ca acesta să fie prezent ascultat fără a fi prezent fizic la în sala de judecată, prin locul unde se află organul de intermediul mijloacelor urmărire penală ori în sala în audiovideo de transmitere, care se desfăşoară şedinţa de cu vocea şi imaginea judecată, prin intermediul distorsionate, atunci când mijloacelor tehnice prevăzute în celelalte măsuri nu sunt alineatele următoare. suficiente; (3) Martorul poate fi e) protecţia datelor de ascultat prin intermediul unei identitate ale martorului şi reţele de televiziune cu imaginea acordarea unui pseudonim şi vocea distorsionate, astfel sub care acesta va depune încât să nu poată fi recunoscut. mărturie. ART. 865 Protejarea deplasărilor martorului Procurorul care efectuează sau supraveghează cercetarea penală ori, după caz, instanţa de judecată poate dispune ca organele poliţiei să151 supravegheze domiciliul sau reşedinţa martorului ori să-i asigure o reşedinţă temporară supravegheată, precum şi să-l însoţească la sediul parchetului sau al instanţei şi înapoi la domiciliu sau la reşedinţă. ART. 128 Dispunerea ART. 861 Protecţia datelor de În NCpp este reglementată procedura de dispunerea a măsurii de protecţie a martorului în măsurii protecţiei identificare a martorului cursul judecăţii. Aceasta se dispune de instanţa pe rolul căreia se află cauza, la propunerea martorului în cursul (2) Această măsură poate fi motivată a procurorului, la cererea martorului, a părţilor sau a persoanei vătămate, în camera judecăţii dispusă de către procuror în de consiliu, cu pariciparea obligatorie a procurorului şi fără participarea persoanei care a (1) Instanţa dispune cursul urmăririi penale, iar în formulat cererea. Înainte de a soluţiona cererea, atunci când aceasta nu este formulată de către aplicarea unei măsuri de cursul judecăţii de instanţă, la procuror, instanţa poate dispune ca procurorul să efectueze de urgenţă verificări cu privire la protecţie din oficiu, la cererea motivată a procurorului, temeinicia cererii de protecţie. Instanţa se pronunţă prin încheiere definitivă care se păstrează cererea procurorului, a a martorului sau a oricărei alte în condiţii de confidenţialitate. martorului, a părţilor sau a persoane îndreptăţite. Când s-a dispus supravegherea şi paza locuinţei martorului sau asigurarea unei locuinţe persoanei vătămate. temporare, precum şi însoţirea şi asigurarea protecţiei martorului sau a membrilor de familie ai (2) Propunerea formulată acestuia în cursul deplasărilor, măsurile de protecţie se comunică autorităţii desemnate de lege de procuror cuprinde: cu punerea lor în executare. a) numele martorului care După rămânerea definitivă a hotărârii, sunt aplicabile dispoziţiile Legii nr.682/2002 privind urmează a fi ascultat în faza protecţia martorilor. de judecată şi faţă de care se doreşte dispunerea măsurii de protecţie; b) motivarea concretă a gravităţii pericolului şi a necesităţii măsurii. (3) Atunci când cererea este formulată de celelalte persoane prevăzute la alin. (1), instanţa poate dispune ca procurorul să efectueze de urgenţă verificări cu privire la temeinicia cererii de protecţie. (4) Cererea se soluţionează în camera de152 consiliu, fără participarea persoanei care a formulat cererea. (5) Participarea procurorului este obligatorie. (6) Instanţa se pronunţă prin încheiere motivată, care nu este supusă căilor de atac. (7) Încheierea prin care se dispune măsura de protecţie se păstrează în condiţii de confidenţialitate. Dacă protecţia martorului este necesară şi după rămânerea definitivă a hotărârii, sunt aplicabile dispoziţiile legii speciale. (8) Măsurile de protecţie prevăzute la art. 127 lit. a) şi b) se comunică autorităţii desemnate de lege cu punerea în executare a măsurilor. ART. 129 Audierea ART. 862 Modalităţi speciale de Nu există diferenţe de esenţă între reglementarea prin Cpp anterior şi NCpp în ceea ce priveşte martorului protejat ascultare a martorului audierea martorului protejat atunci când, în cursul urmăririi penale ori în cursul judecăţii s-a (1) În situaţiile prevăzute (1) În situaţiile prevăzute în dispus ascultarea martorului fără ca acesta să fie prezent în sala de judecată, prin intermediul la art. 126 alin. (1) lit. d) şi art. 861, procurorul sau, după mijloacelor audiovideo de transmitere, cu vocea şi imaginea distorsionate, atunci când celelalte art. 127 lit. d), audierea caz, instanţa de judecată poate măsuri s-a apreciat că nu sunt suficiente (cu privire la aprecierea probei date de martorul martorului se poate efectua încuviinţa ca martorul să fie protejat, a se vedea supra obs. art.103 NCpp şi jurisprudenţa CEDO relevantă). prin intermediul mijloacelor ascultat fără a fi prezent fizic la Dispoziţia privitoare la respingerea de către organul judiciar a întrebărilor care ar putea conduce audiovideo, fără ca locul unde se află organul de la identificarea martorului trebuie privită din perspectiva obligaţiei organului judiciar de a martorul să fie prezent fizic urmărire penală ori în sala în veghea la protejarea identităţii martorului, identitate care nu trebuie dezvăluită în niciun mod. în locul unde se află organul care se desfăşoară şedinţa de judiciar. judecată, prin intermediul (2) *** Abrogat mijloacelor tehnice prevăzute în153 (3) Subiecţii procesuali alineatele următoare. principali, părţile şi avocaţii (3) Martorul poate fi ascultat acestora pot adresa prin intermediul unei reţele de întrebări martorului audiat televiziune cu imaginea şi vocea în condiţiile alin. (1). distorsionate, astfel încât să nu Organul judiciar respinge poată fi recunoscut. întrebările care ar putea (4) Declaraţia martorului conduce la identificarea ascultat, în condiţiile arătate în martorului. alin. 1 - 31, se înregistrează prin (4) Declaraţia martorului mijloace tehnice video şi audio şi protejat se înregistrează se redă integral în formă scrisă. prin mijloace tehnice video (5) În cursul urmăririi penale, şi audio şi se redă integral în se întocmeşte un proces-verbal formă scrisă. în care se redă cu exactitate (5) În cursul urmăririi declaraţia martorului şi acesta se penale declaraţia se semnează de procurorul care a semnează de organul de fost prezent la ascultarea urmărire penală ori, după martorului şi de organul de caz, de judecătorul de urmărire penală şi se depune la drepturi şi libertăţi şi de dosarul cauzei. Declaraţia procurorul care a fost martorului, transcrisă, va fi prezent la audierea semnată şi de acesta şi va fi martorului şi se depune la păstrată în dosarul depus la dosarul cauzei. Declaraţia parchet, într-un loc special, în martorului, transcrisă, va fi plic sigilat, în condiţii de maximă semnată şi de acesta şi va fi siguranţă. păstrată în dosarul depus la (7) Suportul pe care a fost parchet, într-un loc special, înregistrată declaraţia în condiţii de martorului, în original, sigilat cu confidenţialitate. sigiliul parchetului sau, după caz, (6) În cursul judecăţii, al instanţei de judecată în faţa declaraţia martorului se căreia s-a făcut declaraţia, se semnează de preşedintele păstrează în condiţiile prevăzute completului de judecată. în alin. 5. Suportul care conţine (7) Suportul pe care a fost înregistrările efectuate în cursul înregistrată declaraţia urmăririi penale va fi înaintat la martorului, în original, terminarea urmăririi penale154 sigilat cu sigiliul parchetului instanţei competente, împreună sau, după caz, al instanţei cu dosarul cauzei, şi va fi păstrat de judecată în faţa căreia s- în aceleaşi condiţii. a făcut declaraţia, se (8) Dispoziţiile art. 78, 85 şi ale păstrează în condiţii de art. 86 alin. 1 şi 2 se aplică în confidenţialitate. Suportul mod corespunzător. care conţine înregistrările efectuate în cursul urmăririi ART. 861 Protecţia datelor de penale este înaintat la identificare a martorului terminarea urmăririi penale (3) Datele despre identitatea instanţei competente, reală a martorului se împreună cu dosarul cauzei, consemnează într-un proces- şi este păstrat în aceleaşi verbal, care va fi păstrat, la condiţii privind sediul parchetului care a confidenţialitatea. efectuat sau a supravegheat efectuarea urmăririi penale ori, după caz, la sediul instanţei, într- un loc special, în plic sigilat, în condiţii de maximă siguranţă. Procesul-verbal va fi semnat de cel care a înaintat cererea, precum şi de cel care a dispus măsura. (4) Documentele privind identitatea reală a martorului vor fi prezentate procurorului sau, după caz, completului de judecată, în condiţii de strictă confidenţialitate. (5) În toate cazurile, documentele privind identitatea reală a martorului vor fi introduse în dosarul penal numai după ce procurorul, prin ordonanţă sau, după caz, instanţa, prin încheiere, a constatat că a dispărut pericolul155 care a determinat luarea măsurilor de protecţie a martorului. (6) Declaraţiile martorilor cărora li s-a atribuit o altă identitate, redate în procesul- verbal al procurorului potrivit art. 862 alin. 5, precum şi declaraţia martorului, consemnată în cursul judecăţii şi semnată de procurorul care a fost prezent la ascultarea martorului şi de preşedintele completului de judecată, potrivit art. 862 alin. 6, teza I, pot servi la aflarea adevărului numai în măsura în care sunt coroborate cu fapte şi împrejurări ce rezultă din ansamblul probelor existente în cauză. (7) Pot fi audiaţi ca martori cărora li s-a atribuit o altă identitate şi investigatorii sub acoperire. (8) Dispoziţiile prevăzute în alin. 1 – 6 se aplică şi experţilor. ART. 130 Martorul Fără corespondent NCpp prevede necesar a asigura protecţia recunoscută martorului protejat (mai puţin vulnerabil supravegherea şi paza locuinţei martorului sau asigurarea unei locuinţe temporare), printr-o (1) Procurorul sau, după reglementare distinctă, şi martorului care a suferit o traumă ca urmare a săvârşirii infracţiunii caz, instanţa poate decide ori ca urmare a comportamentului ulterior al suspectului sau inculpatului, precum şi martorului acordarea statutului de minor. Măsura se poate dispune atât în cursul urmăririi penale cât şi în cursul judecăţii, în martor vulnerabil condiţiile şi după procedura reglementată pentru acordarea statutului de martorul protejat, următoarelor categorii de dispoziţiile privindu-l pe acesta aplicându-se în mod corespunzător. persoane: Distorsionarea vocii şi a imaginii nu este obligatorie în cazul martorului vulnerabil. a) martorului care a suferit o traumă ca urmare a săvârşirii infracţiunii ori ca156 urmare a comportamentului ulterior al suspectului sau inculpatului; b) martorului minor. (2) Odată cu acordarea statutului de martor vulnerabil, procurorul şi instanţa pot dispune măsurile de protecţie prevăzute la art. 126 alin. (1) lit. b) şi d) sau, după caz, art. 127 lit. b) - e), care se aplică în mod corespunzător. Distorsionarea vocii şi a imaginii nu este obligatorie. (3) Dispoziţiile art. 126 şi 128 se aplică în mod corespunzător. ART. 131 Confruntarea ART. 87 Obiectul confruntării Dispoziţiile din NCpp sunt identice cu cele ale anterioarei reglementări, mai puţin dispoziţia de (1) Când se constată că Când se constată că există consemnare în procesul-verbal de confruntare nu doar a răspunsurilor date de persoanele există contraziceri între contraziceri între declaraţiile confruntate, ci şi a întrebărilor la care acestea au răspuns, astfel cum de altfel în practica declaraţiile persoanelor persoanelor ascultate în aceeaşi organelor judiciare se realiza şi sub imperiul vechii reglementări. audiate în aceeaşi cauză, se cauză, se procedează la Acest procedeu probatoriu, a cărui efectuare este condiţionată de existenţa unor contraziceri procedează la confruntarea confruntarea acelor persoane, între declaraţiile persoanelor audiate în aceeaşi cauză, nu este enumerat distinct de art.97 alin.2 lor dacă aceasta este dacă aceasta este necesară NCpp printre mijloacele de proba prin care proba se obţine. Aceasta întrucât confruntarea necesară pentru lămurirea pentru lămurirea cauzei. reprezintă o modalitate distinctă de ascultare a subiecţilor procesuali prin care se obțin cauzei. declarațiile acestora cu privire la anumite fapte şi împrejurări. (2) Persoanele ART. 88 Procedura confruntării confruntate sunt audiate cu (1) Persoanele confruntate privire la faptele şi sunt ascultate cu privire la împrejurările în privinţa faptele şi împrejurările în cărora declaraţiile date privinţa cărora declaraţiile date anterior se contrazic. anterior se contrazic. (3) Organul de urmărire (2) Organul de urmărire penală sau instanţa de penală sau instanţa de judecată157 judecată poate încuviinţa ca poate încuviinţa ca persoanele persoanele confruntate să confruntate să-şi pună reciproc îşi pună reciproc întrebări. întrebări. (4) Întrebările şi (3) Declaraţiile date de răspunsurile se persoanele confruntate se consemnează într-un consemnează în proces-verbal. proces-verbal. ART. 132 Scopul şi obiectul Fără corespondent Dispoziţia este fără echivalent în reglementarea anterioară, noul legiuitorul prevăzând măsurii cazurile, scopul şi condiţiile în care identificarea persoanelor sau obiectelor poate fi dispusă, (1) Identificarea precum şi organul judiciar competent a o face. persoanelor sau obiectelor se poate dispune dacă este necesară în scopul clarificării împrejurărilor cauzei. (2) Identificarea persoanelor sau obiectelor poate fi dispusă de procuror ori de organele de cercetare penală, în cursul urmăririi penale, sau de instanţă, în cursul judecăţii. ART. 133 Audierea Fără corespondent În vechiul Cod de procedură penală prezentarea pentru recunoaştere nu era în mod distinct prealabilă a persoanei care reglementată, nefiind enumerată ca mijloc de probă în cuprinsul art.64 În doctrină s-a apreciat face identificarea că nici nu se impunea această reglementare, întrucât ea nu reprezintă decât o modalitate de (1) După dispunerea ascultare a persoanelor, rezultatele prezentării pentru recunoaştere având forma unor măsurii şi înainte ca declaraţii. identificarea să fie realizată, NCpp transpune normativ o tehnică de identificare proprie tacticii criminalistice prin care persoana care face diverşi subiecţi procesuali sunt chemaţi să recunoască persoane sau obiecte având legătură cu identificarea trebuie cauza. Şi în practica anterioară persoana care realiza identificarea era în prealabil audiată cu audiată cu privire la privire la persoana sau obiectul prezentat spre recunoaştere. persoana sau obiectul pe În NCpp este însă în mod expres introdusă obligaţia audierii prealabile a persoanei care face care urmează să îl identificarea şi indicat asupra a ce poartă această declaraţie. identifice. Terminologia folosită de noul legiuitor, „identificare” în loc de „recunoaştere”, este mai (2) Audierea constă în potrivită, sensul primului termen trimiţând către obiectivitate, imparţialitate, lăsând deschisă descrierea tuturor orice opţiune persoanei care realizează activitatea. caracteristicilor persoanei158 sau ale obiectului, precum şi a împrejurărilor în care au fost văzute. Persoana care face identificarea este întrebată dacă a mai participat anterior la o altă procedură de identificare privind aceeaşi persoană sau acelaşi obiect ori dacă persoana sau obiectul de identificat i-au fost indicate ori descrise anterior. ART. 134 Identificarea Fără corespondent În NCpp este pe larg detaliată (chiar excesiv) procedura identificării persoanelor, procedeu persoanelor probatoriu frecvent folosit în practica organelor judiciare de unde a şi fost preluat. (1) Persoana care Imposibilitatea de constituire a grupului de persoane din numărul de membri prescrişi de urmează să fie identificată legiuitor, în opinia noastră nu ar trebui să împiedice efectuarea identificării, dacă organul este prezentată împreună judiciar o apreciază necesară, iar nerespectarea normei nu ar putea atrage decât o eventuală cu alte 4 - 6 persoane nulitate relativă, a cărei invocare este supusă condiţiilor şi termenului reglementate în art.282 necunoscute, cu trăsături NCpp. asemănătoare celor descrise de persoana care face identificarea. (2) Dispoziţiile alin. (1) sunt aplicabile în mod corespunzător şi în situaţia identificării persoanelor după fotografii. (3) Identificarea se desfăşoară astfel încât persoanele care urmează să fie identificate să nu o vadă pe cea care le identifică. (4) Desfăşurarea activităţii de identificare a persoanelor, precum şi declaraţiile persoanei care face identificarea sunt159 consemnate într-un proces- verbal. (5) Procesul-verbal trebuie să cuprindă, pe lângă menţiunile prevăzute la art. 135 alin. (2), numele, prenumele şi adresa persoanelor care au fost introduse în grupul de identificare sau ale căror fotografii au fost prezentate persoanei care face identificarea, numele şi prenumele persoanei identificate, precum şi ordonanţa sau încheierea prin care s-a dispus efectuarea identificării de persoane. (6) În cursul urmăririi penale, în situaţia în care organul de urmărire penală consideră necesar, activitatea de identificare este înregistrată audiovideo. Înregistrarea identificării este anexată procesului-verbal ca parte integrantă a acestuia şi poate fi folosită ca mijloc de probă. ART. 135 Identificarea Fără corespondent În NCpp este pe larg detaliată procedura identificării obiectelor, procedeu probatoriu folosit şi obiectelor anterior în practica organelor judiciare, de unde a şi fost preluat. (1) Obiectele despre care se presupune că pot contribui la aflarea adevărului în legătură cu160 săvârşirea unei infracţiuni sunt prezentate în vederea identificării, după ce persoana care face identificarea le-a descris în prealabil. Dacă aceste obiecte nu pot fi aduse pentru a fi prezentate, persoana care face identificarea poate fi condusă la locul unde se află obiectele. (2) Desfăşurarea activităţii de identificare a obiectelor, precum şi declaraţiile persoanei care face identificarea sunt consemnate într-un proces- verbal ce trebuie să cuprindă menţiuni cu privire la: ordonanţa sau încheierea prin care s-a dispus măsura, locul unde a fost încheiat, data, ora la care a început şi ora la care s-a terminat activitatea, cu menţionarea oricărui moment de întrerupere, numele, prenumele persoanelor prezente şi calitatea în care acestea participă, numele şi prenumele persoanei care face identificarea, descrierea amănunţită a obiectelor identificate. (3) În cursul urmăririi161 penale, în situaţia în care organul de urmărire consideră necesar, activitatea de identificare şi declaraţia persoanei care face identificarea sunt înregistrate audiovideo. Înregistrarea identificării este anexată procesului- verbal ca parte integrantă a acestuia şi poate fi folosită ca mijloc de probă. ART. 136 Alte identificări Fără corespondent Dispoziţiile art.136 din NCpp sunt nou introduse în încercarea de a acoperi întreaga varietate Identificarea vocilor, de identificări ce ar putea apărea necesar de efectuat într-o cauză determinată. Prevederea într- sunetelor sau a altor o lege fundamentală a unor procedee probatorii proprii tehnicii și metodologiei criminalistice elemente ce fac obiectul este nepotrivită. percepţiei senzoriale se dispune şi se efectuează cu respectarea procedurii prevăzute la art. 134. ART. 137 Pluralitatea de Fără corespondent Dispoziţiile art.137 din NCpp sunt nou introduse, preluate din practica organelor judiciare, identificări aparţin tehnicii și metodologiei criminalistice şi prevederea lor într-o lege fundamentală este (1) În cazul în care mai nepotrivită. multe persoane sunt chemate să identifice aceeaşi persoană sau acelaşi obiect, organele judiciare competente iau măsuri prin care să fie evitată comunicarea între cei care au făcut identificarea şi cei care urmează să o efectueze. (2) Dacă aceeaşi persoană urmează să participe la mai multe proceduri de identificare a unor persoane162 sau a unor obiecte, organele judiciare competente iau măsuri ca persoana supusă identificării să fie situată între persoane diferite de cele ce au participat la procedurile anterioare, respectiv obiectul supus identificării să fie plasat printre obiecte diferite de cele utilizate anterior. CAPITOLUL IV - Noul Cod de procedură penală enumeră în cuprinsul art. 138 metodele speciale de Metode speciale de supraveghere sau cercetare, le defineşte pe fiecare în parte şi explică înţelesul unor termeni supraveghere sau cercetare folosiţi în cadrul definiţiilor, asigurând astfel o prezentare generală a acestor metode speciale. Nu sunt necesare explicaţii întrucât ar însemna să dăm definiţie la definiţie. ART. 138 Dispoziţii generale (1) Constituie metode speciale de supraveghere sau cercetare următoarele: a) interceptarea comunicaţiilor ori a oricărui tip de comunicare la distanţă; b) accesul la un sistem informatic; c) supravegherea video, audio sau prin fotografiere; d) localizarea sau urmărirea prin mijloace tehnice; e) obţinerea datelor privind tranzacţiile financiare ale unei persoane; f) reţinerea, predarea163 sau percheziţionarea trimiterilor poştale; g) utilizarea investigatorilor sub acoperire şi a colaboratorilor; h) participarea autorizată la anumite activităţi; i) livrarea supravegheată; j) obţinerea datelor generate sau prelucrate de către furnizorii de reţele publice de comunicaţii electronice ori furnizorii de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului, altele decât conţinutul comunicaţiilor, reţinute de către aceştia în temeiul legii speciale privind reţinerea datelor generate sau prelucrate de furnizorii de reţele publice de comunicaţii electronice şi de furnizorii de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului. (2) Prin interceptarea comunicaţiilor ori a oricărui tip de comunicare se înţelege interceptarea, accesul, monitorizarea, colectarea sau înregistrarea comunicărilor efectuate prin telefon,164 sistem informatic ori prin orice alt mijloc de comunicare. (3) Prin acces la un sistem informatic se înţelege pătrunderea într- un sistem informatic sau mijloc de stocare a datelor informatice fie direct, fie de la distanţă, prin intermediul unor programe specializate ori prin intermediul unei reţele, în scopul de a identifica probe. (4) Prin sistem informatic se înţelege orice dispozitiv sau ansamblu de dispozitive interconectate ori aflate în relaţie funcţională, dintre care unul sau mai multe asigură prelucrarea automată a datelor, cu ajutorul unui program informatic. (5) Prin date informatice se înţelege orice reprezentare de fapte, informaţii sau concepte sub o formă adecvată prelucrării într-un sistem informatic, inclusiv un program capabil să determine executarea unei funcţii de către un sistem informatic. (6) Prin supraveghere165 video, audio sau prin fotografiere se înţelege fotografierea persoanelor, observarea sau înregistrarea conversaţiilor, mişcărilor ori a altor activităţi ale acestora. (7) Prin localizare sau urmărire prin mijloace tehnice se înţelege folosirea unor dispozitive care determină locul unde se află persoana sau obiectul la care sunt ataşate. (8) Prin percheziţionarea trimiterilor poştale se înţelege verificarea, prin mijloace fizice sau tehnice, a scrisorilor, a altor trimiteri poştale sau a obiectelor transmise prin orice alt mijloc. (9) Prin obţinerea datelor privind tranzacţiile financiare ale unei persoane se înţelege operaţiunile prin care se asigură cunoaşterea conţinutului tranzacţiilor financiare şi al altor operaţiuni efectuate sau care urmează să fie efectuate prin intermediul unei instituţii de credit ori al altei entităţi financiare, precum şi obţinerea de la o166 instituţie de credit sau de la altă entitate financiară de înscrisuri ori informaţii aflate în posesia acesteia referitoare la tranzacţiile sau operaţiunile unei persoane. (10) Prin utilizarea investigatorilor sub acoperire şi a colaboratorilor se înţelege folosirea unei persoane cu o altă identitate decât cea reală în scopul obţinerii de date şi informaţii cu privire la săvârşirea unei infracţiuni. (11) Prin participarea autorizată la anumite activităţi se înţelege comiterea unei fapte similare laturii obiective a unei infracţiuni de corupţie, efectuarea de tranzacţii, operaţiuni sau orice fel de înţelegeri privind un bun sau privind o persoană despre care se bănuieşte că ar fi dispărută, că este victima traficului de persoane ori a unei răpiri, efectuarea de operaţiuni privind droguri, precum şi prestarea unui serviciu, desfăşurate cu autorizarea organului judiciar competent, în scopul167 obţinerii de mijloace de probă. (12) Prin livrare supravegheată se înţelege tehnica de supraveghere şi cercetare prin care se permite intrarea, tranzitarea sau ieşirea de pe teritoriul ţării a unor bunuri în privinţa cărora există o suspiciune cu privire la caracterul ilicit al deţinerii sau obţinerii acestora, sub supravegherea ori cu autorizarea autorităţilor competente, în scopul investigării unei infracţiuni sau al identificării persoanelor implicate în săvârşirea acesteia. (13) Prin supraveghere tehnică se înţelege utilizarea uneia dintre metodele prevăzute la alin. (1) lit. a) - e). ART. 139 ART. 91^1 Noul Cod de procedură penală instituie norme procedurale mult mai riguroase în materia Supravegherea tehnică Condiţiile şi cazurile de tehnicilor speciale de supraveghere făcând pentru prima oară o calificare şi definire a (1) Supravegherea interceptare şi înregistrare a acestora. tehnică se dispune de convorbirilor sau comunicărilor Supravegherea tehnică este definită ca noţiune cu referire la utilizarea uneia dintre tehnicile judecătorul de drepturi şi efectuate prin telefon sau prin prevăzute la art. 138 alin. 1 lit. a) – e) şi j) din Noul Cod de procedură penală. libertăţi atunci când sunt orice mijloc electronic de Potrivit Noului Cod de procedură penală, autorizarea supravegherii tehnice solicitată de îndeplinite cumulativ comunicare procuror este dispusă de judecătorul de drepturi şi libertăţi cand sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiţii: Interceptarea şi înregistrarea trei condiţii arătate în art. 139 alin. 1 lit. a) – c). a) există o suspiciune convorbirilor sau comunicărilor Prima condiţie se referă la necesitatea existenţei unei suspiciuni rezonabile cu privire la rezonabilă cu privire la efectuate prin telefon ori prin pregătirea sau săvârşirea unei infracţiuni din categoria celor expres arătate. pregătirea sau săvârşirea orice mijloc electronic de Ca atare, supravegherea tehnică poate fi dispusă nu numai în cazul în care organele de168 unei infracţiuni dintre cele comunicare se realizează cu urmărire penală au indicii temeinice că s-a săvârşit sau urmează să se comită o infracţiune ci prevăzute la alin. (2); autorizarea motivată a şi atunci când există o suspiciune rezonabilă chiar şi cu privire la pregătirea unei infracţiuni. b) măsura să fie judecătorului, la cererea În opinia noastră, suspiciunea, fie ea şi rezonabilă, are un caracter subiectiv, nu poate fi proporţională cu procurorului care efectuează sau cuantificată în nici un mod, diferă de la caz la caz şi de la individ la individ, astfel încât nu restrângerea drepturilor şi supraveghează urmărirea poate fi instituită prin norme juridice, mai ales de procedură care prin esenţa lor sunt de libertăţilor fundamentale, penală, în condiţiile prevăzute de strictă interpretare. date fiind particularităţile lege, dacă sunt date ori indicii Următoarea condiţie prevăzută de noul cod are în vedere existenţa unei proporţionalităţi între cauzei, importanţa temeinice privind pregătirea sau măsura dispusă şi restrângerea dreptului şi libertăţilor fundamentale, raportat la informaţiilor ori a probelor săvârşirea unei infracţiuni pentru particularităţile cauzei, importanţa informaţiilor ori a probelor care se vor a fi obţinute sau ce urmează a fi obţinute care urmărirea penală se gravitatea infracţiunii. sau gravitatea infracţiunii; efectuează din oficiu, iar Măsura supravegherii tehnice, în oricare din modalităţile sale este prin ea însăşi de natură a c) probele nu ar putea fi interceptarea şi înregistrarea se aduce atingere unor drepturi şi libertăţi ale persoanei vizate astfel încât legiuitorul a dorit ca obţinute în alt mod sau impun pentru stabilirea situaţiei aceasta să nu fie dispusă oricând şi în orice situaţie ci numai după o justă analiză a cauzei obţinerea lor ar presupune de fapt ori pentru că respective, pe baza elementelor arătate în textul de lege (proporţionalitate, importanţa dificultăţi deosebite ce ar identificarea sau localizarea informaţiilor ori probelor, gravitatea infracţiunii). prejudicia ancheta ori participanţilor nu poate fi făcută În fine, ultima cerinţă se referă la imposibilitatea obţinerii probelor în alt mod decât prin există un pericol pentru prin alte mijloace ori cercetarea luarea acestei măsuri sau abţinerea acestora cu acea dificultate deosebită ce ar prejudicia siguranţa persoanelor sau ar fi mult întârziată. ancheta sau există pericol pentru siguranţa persoanelor ori a unor bunuri de valoare. a unor bunuri de valoare. Interceptarea şi înregistrarea Pentru ca această ultimă condiţie să fie îndeplinită nu trebuie ca toate cele trei situaţii să fie (2) Supravegherea convorbirilor sau comunicărilor realizate, fiind suficientă numai una dintre acestea (imposibilitatea, pericolul, siguranţa). tehnică se poate dispune în efectuate prin telefon ori prin Dacă în ceea ce priveşte siguranţa persoanelor s-ar putea să nu existe diferenţe mari de cazul infracţiunilor contra orice mijloc electronic de interpretare întrucât aceasta trebuie să pornească întotdeauna de la valorile ocrotite (viaţa, securităţii naţionale comunicare pot fi autorizate în sănătatea, integritatea, libertatea etc.) ce nu pot fi contestate, nu acelaşi lucru se poate prevăzute de Codul penal şi cazul infracţiunilor contra spune despre siguranţa unor „bunuri de valoare” care în absenţa trimiterii la nişte criterii ar de legi speciale, precum şi siguranţei naţionale prevăzute putea genera o practică neunitară. în cazul infracţiunilor de de Codul penal şi de alte legi O altă observaţie care are în vedere lărgirea sferei infracţiunilor în cazul cărora se poate trafic de droguri, de trafic speciale, precum şi în cazul dispune supravegherea tehnică, noul cod de procedură penală prevăzând noi fapte penale ca de arme, de trafic de infracţiunilor de trafic de infracţiunile contra patrimoniului, şantajul, violul, lipsirea de libertate, evaziunea fiscală, persoane, acte de terorism, stupefiante, trafic de arme, trafic infracţiunile contra intereselor financiare ale Uniunii Europene, ori alte infracţiuni pentru care de spălare a banilor, de de persoane, acte de terorism, legea prevede pedeapsa închisorii de 5 ani sau mai mare. falsificare de monede ori spălare a banilor, falsificare de O altă noutate o constituie prevederea expresă că probele obţinute prin supravegherea alte valori, de falsificare de monede sau alte valori, în cazul tehnică care au vizat şi raporturile dintre avocat şi suspect ori inculpatul pe care îl apără şi instrumente de plată infracţiunilor prevăzute de Legea care nu pot fi folosite în cadrul nici unui proces-verbal, vor fi distruse de îndată de către electronică, contra nr. 78/2000 pentru prevenirea, procuror care îl va informa tot de îndată pe judecătorul care a dispus supravegherea. patrimoniului, de şantaj, de descoperirea şi sancţionarea Judecătorul dacă va aprecia necesar va dispune şi informarea avocatului, ceea ce este tot un viol, de lipsire de libertate, faptelor de corupţie, cu aspect de noutate. Din analiza textului reiese că informarea judecătorului are loc după de evaziune fiscală, în cazul modificările şi completările distrugerea probelor şi nu înainte pentru că în caz contrar s-ar fi precizat necesitatea avizului169 infracţiunilor de corupţie şi ulterioare, în cazul unor alte din partea judecătorului pentru distrugerea probelor. al infracţiunilor asimilate infracţiuni grave ori al infracţiunilor de corupţie, infracţiunilor care se săvârşesc infracţiunilor împotriva prin mijloace de comunicare intereselor financiare ale electronică. Dispoziţiile alin. 1 se Uniunii Europene, al aplică în mod corespunzător. infracţiunilor care se Autorizaţia se dă pentru săvârşesc prin sisteme durata necesară interceptării şi informatice sau mijloace de înregistrării, dar nu pentru mai comunicaţii electronice ori mult de 30 de zile, în camera de în cazul altor infracţiuni consiliu, de preşedintele pentru care legea prevede instanţei căreia i-ar reveni pedeapsa închisorii de 5 ani competenţa să judece cauza în sau mai mare. primă instanţă sau de la instanţa (3) Înregistrările corespunzătoare în grad prevăzute în prezentul acesteia, în a cărei circumscripţie capitol, efectuate de părţi se află sediul parchetului din sau de alte persoane, care face parte procurorul care constituie mijloace de efectuează sau supraveghează probă când privesc urmărirea penală. În lipsa propriile convorbiri sau preşedintelui instanţei comunicări pe care le-au autorizaţia se dă de către purtat cu terţii. Orice alte judecătorul desemnat de acesta. înregistrări pot constitui **** mijloace de probă dacă nu Dispoziţii privind condiţiile şi sunt interzise de lege. cazurile de interceptare şi #M2 înregistrare a convorbirilor, (4) Raportul dintre comunicaţiilor efectuate prin avocat şi persoana pe care orice sistem de telecomunicaţii o asistă sau o reprezintă nu sau informatic se găsesc şi în poate forma obiectul unele legi speciale în vigoare, supravegherii tehnice decât respectiv: Legea nr. 51/1991 dacă există date că (art. 122-6, art. 13 – 15), Legea avocatul săvârşeşte ori nr. 143/2000 (art. 23), Legea nr. pregăteşte săvârşirea unei 78/2000 (art. 27 alin. 1 lit. b şi c, infracţiuni dintre cele alin. 2-4), Legea nr. 678/2001 prevăzute la alin. (2). Dacă (art. 23), Legea 535/2004 (art.170 pe parcursul sau după 20 – 22 şi art. 41), Legea nr. executarea măsurii rezultă 508/2004 (art. 16 alin. 1 lit. b şi că activităţile de c, allin. 4-5), Legea nr. 656/2002 supraveghere tehnică au (art. 35 alin. 1 lit. b, c şi alin. 3), vizat şi raporturile dintre Ordonanaţa de Urgenţă a avocat şi suspectul ori Guvernului nr. 43/2002 aprobată inculpatul pe care acesta îl prin Legea nr. 503/2002 (art. 16 apără, probele obţinute nu alin. 1 lit. b şi c, alin. 2 şi 3). pot fi folosite în cadrul niciunui proces penal, Legea nr. 51/1991 privind urmând a fi distruse, de siguranţa naţională a României îndată, de către procuror. Judecătorul care a dispus ART. 12^2) măsura este informat, de Activităţile specifice culegerii de îndată, de către procuror. informaţii care presupun Atunci când apreciază restrângerea exerciţiului unor necesar, judecătorul drepturi sau libertăţi dispune informarea fundamentale ale omului se avocatului. efectuează numai în situaţiile în care: a) nu există alte posibilităţi ori sunt posibilităţi limitate pentru cunoaşterea, prevenirea sau contracararea riscurilor ori ameninţărilor la adresa securităţii naţionale; b) acestea sunt necesare şi proporţionale, date fiind circumstanţele situaţiei concrete; c) a fost obţinută autorizaţia prevăzută de lege. Activităţile specifice prevăzute la alin. 1 pot consta în: a) interceptarea şi înregistrarea comunicaţiilor electronice, efectuate sub orice formă;171 b) căutarea unor informaţii, documente sau înscrisuri pentru a căror obţinere este necesar accesul într-un loc, la un obiect ori deschiderea unui obiect; c) ridicarea şi repunerea la loc a unui obiect sau document, examinarea lui, extragerea informaţiilor pe care acesta le conţine, precum şi înregistrarea, copierea sau obţinerea de extrase prin orice procedee; d) instalarea de obiecte, întreţinerea şi ridicarea acestora din locurile în care au fost depuse, supravegherea prin fotografiere, filmare sau prin alte mijloace tehnice ori constatări personale, efectuate sistematic în locuri publice sau efectuate în orice mod în locuri private; e) localizarea, urmărirea şi obţinerea de informaţii prin GPS sau prin alte mijloace tehnice de supraveghere; f) interceptarea trimiterilor poştale, ridicarea şi repunerea la loc a acestora, examinarea lor, extragerea informaţiilor pe care acestea le conţin, precum şi înregistrarea, copierea sau obţinerea de extrase prin orice procedee; g) obţinerea de informaţii privind tranzacţiile financiare sau datele financiare ale unei172 persoane, în condiţiile legii. ART. 12^3) Propunerea de autorizare a unor activităţi specifice din cele prevăzute la art. 12^2 alin. 2 se formulează în scris şi trebuie să cuprindă: a) numele şi funcţia persoanei care formulează propunerea; b) data şi locul emiterii propunerii; c) date sau informaţii din care să rezulte existenţa unei ameninţări la adresa securităţii naţionale, prin prezentarea faptelor şi circumstanţelor pe care se întemeiază propunerea; d) motivaţia pentru care se impun activităţi specifice; e) categoriile de activităţi pentru care se propune solicitarea autorizării; f) dacă este necesară încuviinţarea pătrunderii în spaţii private pentru desfăşurarea de activităţi specifice; g) perioada pentru care se propune solicitarea autorizării; h) identitatea persoanei supusă măsurii, dacă aceasta este cunoscută; i) locul unde urmează a fi executate activităţile propuse, dacă acesta este cunoscut. Propunerea se înaintează173 procurorului general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie şi este examinată sub aspectul legalităţii şi temeiniciei, în termen de 24 de ore de la înregistrare ori de îndată în cazurile urgente, de procurori anume desemnaţi de acesta. Dacă apreciază că propunerea este nejustificată, procurorul o respinge prin ordonanţă motivată, comunicând aceasta de îndată organului care a formulat-o. Dacă se apreciază că propunerea este întemeiată şi sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege, procurorul general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie sau înlocuitorul de drept al acestuia solicită în scris preşedintelui Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie autorizarea activităţilor propuse. Solicitarea trebuie să cuprindă datele menţionate la alin. 1. Solicitarea este examinată, de urgenţă, în camera de consiliu, de unul din judecătorii anume desemnaţi de preşedintele Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. În cazul în care judecătorul, examinând solicitarea, apreciază că nu sunt suficiente informaţii, solicită suplimentarea de îndată, în scris, a argumentelor174 prezentate. ART. 12^4) În cazul solicitării prelungirii autorizării, cererea se întocmeşte potrivit art. 12^3, care se aplică în mod corespunzător, la care se adaugă solicitarea de prelungire a autorizării, cu prezentarea motivelor ce justifică prelungirea. ART. 12^5) În cazul în care judecătorul constată că solicitarea este justificată şi activităţile se impun în condiţiile art. 12^2 alin. 1, dispune autorizarea, prin încheiere motivată, care trebuie să cuprindă: a) denumirea instanţei, data, ora şi locul emiterii; b) date şi informaţii din care să rezulte existenţa unei ameninţări la adresa securităţii naţionale, prin prezentarea faptelor şi circumstanţelor care justifică măsura; c) activităţile specifice autorizate, dintre cele prevăzute la art. 12^2 alin. 2; d) identitatea persoanei care este afectată de activităţile specifice, prin restrângerea drepturilor şi libertăţilor fundamentale, dacă aceasta175 este cunoscută; e) organele care efectuează activităţile autorizate; f) persoanele fizice sau juridice care au obligaţia de a acorda sprijin la executarea activităţilor autorizate; g) precizarea locului sau a localităţilor în care se vor desfăşura activităţile autorizate, dacă acestea sunt cunoscute; h) durata de valabilitate a autorizaţiei. Judecătorul emite, totodată, un mandat cuprinzând elementele prevăzute la alin. 1 lit. a) şi c) - h). În situaţiile în care este necesar să se autorizeze noi activităţi decât cele iniţiale, desfăşurarea acestora în alte locuri sau localităţi, dacă sunt cunoscute, ori atunci când au intervenit schimbări ale numerelor de apel, mandatul iniţial se completează în mod corespunzător, cu aplicarea procedurii prevăzute de art. 12^3. Durata de valabilitate a autorizării activităţilor este cea necesară pentru desfăşurarea acestora, dar nu mai mult de 6 luni. Autorizarea poate fi prelungită în aceleaşi condiţii, pentru motive temeinic justificate, fiecare prelungire neputând depăşi 3 luni. Durata176 maximă a autorizărilor cu privire la aceleaşi date şi informaţii din care să rezulte existenţa unei ameninţări la adresa securităţii naţionale este de doi ani. Activităţile specifice încetează înainte de expirarea duratei pentru care au fost autorizate, îndată ce au încetat motivele care le-au justificat. ART. 12^6) În cazul în care judecătorul constată că cererea nu este justificată, o respinge prin încheiere motivată. Încheierea este definitivă. O nouă autorizaţie cu privire la aceeaşi persoană poate fi solicitată şi emisă numai dacă cererea se bazează pe noi date şi informaţii şi cu respectarea prevederilor art. 12^3 - 12^5. ART. 12^7) Atunci când întârzierea obţinerii autorizării ar prejudicia grav finalitatea activităţilor specifice necesare, acestea se pot efectua cu autorizarea procurorului, pe o durată de maximum 48 de ore, urmând ca autorizarea judecătorului să fie solicitată, de îndată ce există posibilitatea, dar nu mai târziu de expirarea acestui termen. Judecătorul se pronunţă asupra cererii de177 îndată. În cazul în care judecătorul apreciază că se impune continuarea activităţilor prevăzute la alin. 1, dispoziţiile art. 12^3 - 12^5 se aplică în mod corespunzător. Dacă judecătorul apreciază că nu se mai impune continuarea activităţilor prevăzute la alin. 1, confirmă efectuarea acestora şi păstrarea materialelor obţinute sau, după caz, dispune încetarea de îndată a acestora şi distrugerea materialelor obţinute, în termen de maximum 7 zile. O copie a procesului- verbal privind distrugerea se transmite judecătorului. ART. 12^8) Persoanele care solicită autorizarea, autorizează, pun în executare sau sprijină punerea în executare a autorizării beneficiază de protecţia legii şi sunt obligate să păstreze secretul asupra datelor şi informaţiilor de care iau cunoştinţă cu acest prilej şi să respecte prevederile legale privind protecţia informaţiilor clasificate. Organele care pun în executare activităţile autorizate sunt obligate să le întrerupă de îndată atunci când temeiurile178 care le-au justificat au încetat şi să îl informeze despre aceasta pe procurorul general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie. Procurorul general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie informează Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie despre întreruperea activităţilor autorizate atunci când temeiurile care le-au justificat au încetat. Aceleaşi organe au obligaţia să îl informeze în scris pe procurorul general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie despre rezultatul activităţilor autorizate prin mandat şi despre măsurile luate, conform legii. Procedura de autorizare a activităţilor specifice, precum şi desfăşurarea activităţilor autorizate se fac cu respectarea prevederilor legale privind protecţia informaţiilor clasificate. ART. 12^9) Datele şi informaţiile de interes pentru securitatea naţională, rezultate din activităţile autorizate, dacă indică pregătirea sau săvârşirea unei fapte prevăzute de legea penală, sunt reţinute în scris şi transmise179 organelor de urmărire penală, potrivit art. 61 din Codul de procedură penală, însoţite de mandatul emis pentru acestea, la care se adaugă propunerea de declasificare, după caz, totală sau în extras, potrivit legii, a mandatului. Convorbirile şi/sau comunicările interceptate, redate în scris, şi/sau imaginile înregistrate se transmit organelor de urmărire penală în integralitate, însoţite de conţinutul digital original al acestora. În cazul în care datele şi informaţiile rezultate din activităţile autorizate nu sunt suficiente pentru sesizarea organelor de urmărire penală şi nici nu justifică desfăşurarea în continuare de activităţi de informaţii cu privire la acea persoană, din dispoziţia conducătorului organului de stat cu atribuţii în domeniul securităţii naţionale se dispune notificarea persoanei ale cărei drepturi sau libertăţi au fost afectate prin activităţile autorizate, cu privire la activităţile desfăşurate faţă de aceasta şi perioadele în care s-au desfăşurat. Notificarea prevăzută la alin. 2 nu se va face dacă: a) ar putea conduce la180 periclitarea îndeplinirii atribuţiilor de serviciu ale organelor de stat cu atribuţii în domeniul securităţii naţionale, prin dezvăluirea unor surse ale acestora, inclusiv ale serviciilor de securitate şi informaţii ale altor state; b) ar putea afecta apărarea securităţii naţionale; c) ar putea aduce atingere drepturilor şi libertăţilor unor terţe persoane; d) ar putea duce la deconspirarea metodelor şi mijloacelor, inclusiv a tehnicilor speciale de investigare concrete, utilizate în cazul respectiv de organele de stat cu atribuţii în domeniul securităţii naţionale. ART. 12^10) Orice persoană care se consideră vătămată în drepturile sau libertăţile sale fundamentale ca urmare a activităţilor specifice culegerii de informaţii efectuate de organele de informaţii sau de cele cu atribuţii în domeniul securităţii naţionale se poate adresa, potrivit legii, comisiilor parlamentare sau organelor judiciare, astfel: a) comisiilor însărcinate să exercite control parlamentar, potrivit legilor de organizare şi funcţionare a organelor de181 informaţii sau a celor cu atribuţii în domeniul securităţii naţionale; b) instanţei de judecată, în condiţiile Legii nr. 677/2001 pentru protecţia persoanelor cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal şi libera circulaţie a acestor date, cu modificările şi completările ulterioare; c) instanţelor judecătoreşti, pentru repararea daunelor materiale şi morale suferite, potrivit legii civile; d) organelor judiciare, prin formularea de plângeri şi căi de atac potrivit Codului de procedură penală; e) altor comisii sau organe judiciare, potrivit procedurilor reglementate de legi speciale. LEGE nr. 535 din 25 noiembrie 2004 privind prevenirea şi combaterea terorismului ART. 20*) Ameninţările la adresa securităţii naţionale a României, prevăzute la art. 3 din Legea nr. 51/1991 privind siguranţa naţională a României, inclusiv faptele de terorism prevăzute în prezenta lege, constituie temeiul legal pentru a se propune procurorului de către organele de stat cu atribuţii în domeniul securităţii naţionale, în cazuri justificate, să182 solicite autorizarea efectuării unor activităţi în scopul culegerii de informaţii, constând în: interceptarea şi înregistrarea comunicaţiilor, căutarea unor informaţii, documente sau înscrisuri pentru a căror obţinere este necesar accesul într-un loc, la un obiect sau deschiderea unui obiect; ridicarea şi repunerea la loc a unui obiect sau document, examinarea lui, extragerea informaţiilor pe care acesta le conţine, cât şi înregistrarea, copierea sau obţinerea de extrase prin orice procedee; instalarea de obiecte, întreţinerea şi ridicarea acestora din locurile în care au fost depuse. *) Conform art. 76 pct. 1 şi art. 104 din Legea nr. 255/2013 (#M2), începând cu data de 1 februarie 2014 (data intrării în vigoare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală), articolul 20 va avea următorul cuprins: "ART. 20 Ameninţările la adresa securităţii naţionale a României în ceea ce priveşte infracţiunile prevăzute în prezenta lege constituie temeiul legal pentru organele de stat cu atribuţii în domeniul securităţii naţionale să solicite autorizarea efectuării183 unor activităţi specifice culegerii de informaţii, potrivit procedurii prevăzute în Legea nr. 51/1991 privind siguranţa naţională a României, care se aplică în mod corespunzător." ART. 140 ART. 91^1 Noul Cod de procedură penală detaliază şi completează procedura de emitere a mandatului Procedura de emitere a Autorizaţia poate fi reînnoită, de supraveghere tehnică, evidenţiindu-se mai multe elemente de noutate: mandatului de înainte sau după expirarea celei Astfel, supravegherea tehnică poate fi dispusă numai în cursul urmăririi penale de judecătorul supraveghere tehnică anterioare, în aceleaşi condiţii, de drepturi şi libertăţi spre deosebire de actuala reglementare conform căreia competenţa în (1) Supravegherea pentru motive temeinic această materie revine preşedintelui instanţei şi în lipsa acestuia judecătorului desemnat de tehnică poate fi dispusă în justificate, fiecare prelungire preşedinte, care o pot dispune chiar dacă în cauză nu s-a început urmărirea penală. cursul urmăririi penale, pe neputând depăşi 30 de zile. Cererea formulată de procuror trebuie să conţină anumite elemente obligatorii, dintre care o durată de cel mult 30 de Durata totală a interceptărilor menţionăm obligativitatea indicării probelor ori a datelor din care rezultă suspiciunea zile, la cererea şi înregistrărilor autorizate, cu rezonabilă cu privire la săvârşirea unei infracţiuni, indicarea faptei şi încadrării juridice, procurorului, de privire la aceeaşi persoană şi motivarea caracterului proporţional şi subsidiar al măsurii etc., elemente care nu se regăsesc judecătorul de drepturi şi aceeaşi faptă, nu poate depăşi în Codul de procedură penală în vigoare. De asemenea, procurorul trebuie să înainteze libertăţi de la instanţa 120 de zile. dosarul cauzei judecătorului de drepturi şi libertăţi, în prezent neexistând o astfel de căreia i-ar reveni Înregistrarea convorbirilor prevedere expresă. competenţa să judece dintre avocat şi partea pe care o Dacă în actuala reglementare nu se face nici o referire la timpul în care preşedintele instanţei cauza în primă instanţă sau reprezintă sau o asistă în proces (judecătorul desemnat) trebuie să se pronunţe asupra cererii, conform Noului Cod de de la instanţa nu poate fi folosită ca mijloc de procedură penală cererea se soluţionează în aceeaşi zi. corespunzătoare în grad probă decât dacă din cuprinsul Participarea procurorului este obligatorie, în prezent neexistând această obligaţie. acesteia în a cărei acesteia rezultă date sau Ambele coduri de procedură penală conţin prevederi conform cărora judecătorul se pronunţă circumscripţie se află sediul informaţii concludente şi utile prin încheierea asupra cererii formulată de procuror. parchetului din care face privitoare la pregătirea sau În Noul Cod de procedură penală încheierea trebuie să conţină anumite elemente obligatorii, parte procurorul care a săvârşirea de către avocat a unei arătate în mod expres (alin. 5 al art. 140), prevedrile din actualul cod fiind mult mai generale. formulat cererea. infracţiuni dintre cele prevăzute Au fost de asemenea introduse prevederi conform cărora încheierea prin care judecătorul se (2) Cererea formulată de la alin. 1 şi 2. pronunţă asupra măsurilor de supraveghere tehnică nu este supusă căilor de atac, dispoziţie procuror trebuie să Procurorul dispune încetarea expresă care nu se regăseşte în actualul Cod de procedură penală. cuprindă: indicarea imediată a interceptărilor şi O altă noutate o constituie prevederea (art. 140 alin. 8) că o nouă cerere de încuviinţare a măsurilor de supraveghere înregistrărilor înainte de aceleiaşi măsuri poate fi formulată numai dacă au apărut ori s-au descoperit fapte sau tehnică care se solicită a fi expirarea duratei autorizaţiei împrejurări noi, necunoscute la momentul soluţionării cererii anterioare de către judecătorul dispuse, numele sau alte dacă nu mai există motivele care de drepturi şi libertăţi. date de identificare a le-au justificat, informând În ceea ce priveşte cazurile şi condiţiile care pot avea loc interceptarea şi înregistrarea persoanei împotriva căreia despre aceasta instanţa care a convorbirilor şi comunicaţiilor prevăzute în legile speciale în vigoare, sunt aplicabile dispoziţiile184 se dispune măsura, dacă emis autorizaţia. actualului Cod de procedură penală, urmând ca la data intrării în vigoare a Noului Cod de sunt cunoscute, indicarea procedură penală să se aplice noile prevederi. probelor ori a datelor din Excepţie face Legea nr. 51/1991 cu modificările şi completările ulterioare (siguranţa naţională), care rezultă suspiciunea în cazul căreia începând cu data de 1 februarie 2014 este instituită o procedură care rezonabilă cu privire la diferă în parte de cea prevăzută în Noul Cod de procedură penală. săvârşirea unei infracţiuni Legiuitorul a avut în vedere specificul activităţilor care trebuie efectuate de organele abilitate în pentru care se poate raport cu natura şi periculozitatea sporită a infracţiunilor prin care se aduce atingere siguranţei dispune măsura, indicarea naţionale şi intereselor colectivităţii umane inclusiv bunurilor acesteia, care a necesitat o faptei şi a încadrării reglementare mai strictă. juridice, iar, în cazul Astfel, propunerea de autorizare a activităţii se înaintează procurorului general al Parchetului de măsurii supravegherii pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie care în termen de 24 ore trebuie să se pronunţe caz în video, audio sau prin care dacă apreciază că solicitarea nu este întemeiată o respinge prin ordonanţă motivată, fotografiere, dacă se urmând ca în caz afirmativ să solicite în scris preşedintelui Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie solicită şi încuviinţarea ca autorizarea activităţilor propuse. organele de urmărire Solicitarea este examinată de urgenţă în Camera de Consiliu de către judecătorul desemnat de penală să pătrundă în preşedintele Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. spaţii private indicate Autorizarea este valabilă timp de maxim 6 luni, putând fi prelungită pentru motive temeinic pentru a activa sau a justificate, fiecare prelungire neputând depăşi 3 luni. dezactiva mijloacele Durata maximă a autorizării este de doi ani. tehnice ce urmează a fi Se observă că cererea de autorizare nu se adresează ca în celelalte situaţii, judecătorul de folosite pentru executarea drepturi, libertăţi ci preşedintelui Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. măsurii supravegherii Solicitarea se formulează nu de oricare procuror ci de procurorul general al Parchetului de pe tehnice, motivarea lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie ori înlocuitorul de drept al acestuia. caracterului proporţional şi De asemenea, există deosebiri şi în ceea ce priveşte durata autorizării, durata prelungirilor subsidiar al măsurii. acordate şi durata totală a interceptărilor şi înregistrărilor autorizate care nu mai este de 120 Procurorul trebuie să de zile ci de 2 ani de zile. înainteze dosarul La fel şi prelungirile de autorizare nu mai sunt de maxim 30 zile ci de maxim 3 luni de zile. judecătorului de drepturi şi Această procedură în parte diferită de cea reglementată de Noul Cod de procedură penală este libertăţi. aplicabilă şi în cazul Legii nr. 535/2004 dacă infracţiunile prevăzute în această lege sunt de (3) Cererea prin care se natură a constitui o ameninţare la adresa siguranţei naţionale a României. solicită încuviinţarea Acolo unde nu există prevederi speciale, dispoziţiile se completează cu cele ale Codului de supravegherii tehnice se procedură penală care se aplică corespunzător. soluţionează în aceeaşi zi, în camera de consiliu, fără citarea părţilor. Participarea procurorului este obligatorie.185 (4) În cazul în care apreciază că cererea este întemeiată, judecătorul de drepturi şi libertăţi dispune, prin încheiere, admiterea cererii procurorului şi emite de îndată mandatul de supraveghere tehnică. Întocmirea minutei este obligatorie. (5) Încheierea judecătorului de drepturi şi libertăţi şi mandatul trebuie să cuprindă: a) denumirea instanţei; b) data, ora şi locul emiterii; c) numele, prenumele şi calitatea persoanei care a dat încheierea şi a emis mandatul; d) indicarea măsurii concrete încuviinţate; e) perioada şi scopul pentru care s-a autorizat măsura; f) numele persoanei supuse măsurii de supraveghere tehnică ori datele de identificare ale acesteia, dacă sunt cunoscute; g) indicarea, în cazul în care este necesar faţă de natura măsurii încuviinţate, a elementelor de identificare a fiecărui186 telefon, a punctului de acces la un sistem informatic, a oricăror date cunoscute pentru identificarea căii de comunicare sau a numărului de cont; h) în cazul măsurii supravegherii video, audio sau prin fotografiere în spaţii private, menţiunea privind încuviinţarea solicitării ca organele de urmărire penală să pătrundă în spaţii private pentru a activa sau dezactiva mijloacele tehnice ce urmează a fi folosite pentru executarea măsurii supravegherii tehnice; i) semnătura judecătorului şi ştampila instanţei. (6) În cazul în care judecătorul de drepturi şi libertăţi apreciază că nu sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la art. 139 şi prevederile alin. (1) din prezentul articol, dispune, prin încheiere, respingerea cererii de încuviinţare a măsurii supravegherii tehnice. (7) Încheierea prin care judecătorul de drepturi şi187 libertăţi se pronunţă asupra măsurilor de supraveghere tehnică nu este supusă căilor de atac. (8) O nouă cerere de încuviinţare a aceleiaşi măsuri poate fi formulată numai dacă au apărut ori s- au descoperit fapte sau împrejurări noi, necunoscute la momentul soluţionării cererii anterioare de către judecătorul de drepturi şi libertăţi. #M2 (9) La cererea motivată a persoanei vătămate, procurorul poate solicita judecătorului autorizarea interceptării comunicaţiilor ori înregistrării acestora, precum şi a oricăror tipuri de comunicări efectuate de aceasta prin orice mijloc de comunicare, indiferent de natura infracţiunii ce formează obiectul cercetării. Dispoziţiile alin. (1) - (8) se aplică în mod corespunzător. ART. 141 ART. 91^2 În Noul Cod de procedură penală dispoziţiile privind cazurile şi condiţiile în care procurorul Autorizarea unor măsuri de Organele care efectuează poate autoriza măsuri de supraveghere tehnică sunt mai bine definite pentru a nu lăsa supraveghere tehnică de interceptarea şi înregistrarea posibilitatea de interpretare într-un alt mod decât cel voit de legiuitor. către procuror (2) În caz de urgenţă, când Sunt aplicabile şi în cazul autorizării dispuse de procuror condiţiile cumulative prevăzute de (1) Procurorul poate întârzierea obţinerii autorizării art. 139 alin. 1 şi 2 din Noul Cod de procedură penală sau care fac referire la supravegherea autoriza, pe o durată de prevăzute în art. 91^1 alin. 1, 2 tehnică dispusă de judecătorul de drepturi şi libertăţi.188 maximum 48 de ore, şi 8 ar aduce grave prejudicii Dacă potrivit actualului Cod de procedură penală procurorul poate autoriza personal măsurile de supraveghere activităţii de urmărire penală, supravegherea tehnică când întârzierea obţinerii autorizării ar prejudicia grav urmărirea tehnică atunci când: procurorul care efectuează sau penală fără a defini în ce constă aceasta, în Noul Cod de procedură penală sunt prevăzute a) există urgenţă, iar supraveghează urmărirea penală expres şi limitativ situaţii care pot afecta urmărirea penală, respectiv întârzierea substanţială obţinerea mandatului de poate dispune, cu titlu a cercetărilor, pierderea, alterarea sau distrugerea probelor, creându-se în fapt şi posibilitatea supraveghere tehnică în provizoriu, prin ordonanţă unui control al temeiniciei şi al caracterului de urgenţă a măsurii. condiţiile art. 140 ar motivată, înscrisă în registrul În timp ce actualul cod are în vedere numai protejarea activităţii de urmărire penală, Noul Cod conduce la o întârziere special prevăzut în art. 228 alin. de procedură penală extinde aria situaţiilor care justifică urgenţa măsurii când întârzierea ar substanţială a cercetărilor, 1^1, interceptarea şi pune în pericol siguranţa persoanei vătămate, a martorului sau membrilor familiilor acestora. la pierderea, alterarea sau înregistrarea convorbirilor sau Ambele coduri menţin durata de 48 ore a supravegherii tehnice autorizată de procuror, distrugerea probelor ori ar comunicărilor, pe o durată de cel reducându-se de la 48 de ore la 24 de ore, termenul în care procurorul trebuie să sesizeze pune în pericol siguranţa mult 48 de ore. judecătorul de drepturi şi libertăţi în vederea confirmării măsurii; judecătorul de drepturi şi persoanei vătămate, a (3) În termen de 48 de ore de libertăţi se pronunţă prin încheiere care nu este supusă căilor de atac, dispoziţie care nu este martorului sau membrilor la expirarea termenului prevăzut prevăzută expres în actualul Cod de procedură penală. familiilor acestora; şi în alin. 2, procurorul prezintă b) sunt îndeplinite ordonanţa, împreună cu suportul condiţiile prevăzute la art. pe care sunt fixate interceptările 139 alin. (1) şi (2). şi înregistrările efectuate şi un (2) Ordonanţa procurorului proces-verbal de redare prin care se autorizează rezumativă a convorbirilor, măsura de supraveghere judecătorului de la instanţa tehnică trebuie să cuprindă căreia i-ar reveni competenţa să menţiunile prevăzute la art. judece cauza în primă instanţă 140 alin. (5). sau de la instanţa (3) Procurorul are obligaţia corespunzătoare în grad de a sesiza, în termen de acesteia în a cărei circumscripţie cel mult 24 de ore de la se află sediul parchetului din expirarea măsurii, care face parte procurorul care judecătorul de drepturi şi efectuează sau supraveghează libertăţi de la instanţa urmărirea penală, în vederea căreia i-ar reveni confirmării. Judecătorul se competenţa să judece pronunţă asupra legalităţii şi cauza în primă instanţă sau temeiniciei ordonanţei în cel de la instanţa mult 24 de ore, prin încheiere corespunzătoare în grad motivată dată în camera de acesteia în a cărei consiliu. În cazul în care circumscripţie se află sediul ordonanţa este confirmată, iar189 parchetului din care face procurorul a solicitat prelungirea parte procurorul care a autorizării, judecătorul va emis ordonanţa, în vederea dispune autorizarea pe mai confirmării măsurii, departe a interceptării şi înaintând totodată un înregistrării, în condiţiile art. proces-verbal de redare 91^1 alin. 1 - 3 şi 8. Dacă rezumativă a activităţilor judecătorul nu confirmă de supraveghere tehnică ordonanţa procurorului, va efectuate şi dosarul cauzei. dispune încetarea de îndată a (4) În cazul în care interceptărilor şi înregistrărilor, judecătorul de drepturi şi iar cele efectuate vor fi şterse libertăţi apreciază că au sau, după caz, distruse de către fost îndeplinite condiţiile procuror, încheindu-se în acest prevăzute la alin. (1), sens un proces-verbal care se confirmă în termen de 24 comunică în copie instanţei. de ore măsura dispusă de procuror, prin încheiere, pronunţată în camera de consiliu, fără citarea părţilor. (5) Cu privire la datele informatice identificate prin accesul la un sistem informatic, procurorul poate dispune, prin ordonanţă: a) realizarea şi conservarea unei copii a acestor date informatice; b) suprimarea accesării sau îndepărtarea acestor date informatice din sistemul informatic. Copiile se realizează cu mijloace tehnice şi proceduri adecvate, de natură să asigure190 integritatea informaţiilor conţinute de acestea. (6) În cazul în care judecătorul de drepturi şi libertăţi apreciază că nu au fost respectate condiţiile prevăzute la alin. (1), infirmă măsura luată de către procuror şi dispune distrugerea probelor obţinute în temeiul acesteia. Procurorul distruge probele astfel obţinute şi întocmeşte un proces-verbal în acest sens. (7) Odată cu cererea de confirmare a măsurii sau separat, procurorul poate solicita judecătorului de drepturi şi libertăţi luarea măsurii supravegherii tehnice în condiţiile art. 140. (8) Încheierea prin care judecătorul de drepturi şi libertăţi se pronunţă asupra măsurilor dispuse de procuror nu este supusă căilor de atac. ART. 142 ART. 91^2 Se menţin în Noul Cod de procedură penală dispoziţiile conform cărora supravegherea tehnică Punerea în executare a Organele care efectuează autorizată poate fi pusă în executare de procuror sau acesta poate dispune ca executarea să mandatului de interceptarea şi înregistrarea fie realizată de organele de cercetare penală. În plus, Noul Cod prevede că punerea în supraveghere tehnică (1) Procurorul procedează executare a supravegherii tehnice poate fi efectuată şi de lucrători specializaţi din cadrul (1) Procurorul pune în personal la interceptările şi poliţiei ori de alte organe specializate ale statului. executare supravegherea înregistrările prevăzute în art. Sunt prevăzute în continuare dispoziţii noi care instituie obligaţia pentru furnizorii de reţele tehnică ori poate dispune 91^1 sau poate dispune ca publice de comunicaţii electronice sau furnizorii de servicii de comunicaţii electronice ca aceasta să fie efectuată acestea să fie efectuate de destinate publicului sau de orice tip de comunicare ori de servicii financiare, de a colabora cu191 de organul de cercetare organul de cercetare penală. organele de urmărire penală şi cu autorităţile mai sus arătate pentru punerea în executare a penală sau de lucrători Persoanele care sunt chemate să mandatului de supraveghere tehnică. specializaţi din cadrul dea concurs tehnic la O altă dispoziţie nouă are în vedere termenul de păstrare a datelor rezultate din măsurile de poliţiei ori de alte organe interceptări şi înregistrări sunt supraveghere care nu privesc fapta ce formează obiectul cercetării sau nu contribuie la specializate ale statului. obligate să păstreze secretul identificarea şi localizarea persoanelor şi nu sunt folosite în alte cauze penale. Potrivit #M2 operaţiunii efectuate, încălcarea dispoziţiilor Noului Cod de procedură penală acestea pot fi distruse la împlinirea termenului (2) Furnizorii de reţele acestei obligaţii fiind pedepsită de 1 an de la soluzţionarea cauzei de către procuror care va întocmi un proces-verbal în acest publice de comunicaţii potrivit Codului penal. sens. electronice sau furnizorii de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului sau de orice tip de comunicare ori de servicii financiare sunt obligaţi să colaboreze cu organele de urmărire penală, cu autorităţile prevăzute la alin. (1), în limitele competenţelor acestora, pentru punerea în executare a mandatului de supraveghere tehnică. #B (3) Persoanele care sunt chemate să dea concurs tehnic la executarea măsurilor de supraveghere au obligaţia să păstreze secretul operaţiunii efectuate, sub sancţiunea legii penale. (4) Procurorul are obligaţia de a înceta imediat supravegherea tehnică înainte de expirarea duratei mandatului dacă nu mai există temeiurile192 care au justificat măsura, informând de îndată despre aceasta judecătorul care a emis mandatul. (5) Datele rezultate din măsurile de supraveghere tehnică pot fi folosite şi în altă cauză penală dacă din cuprinsul acestora rezultă date sau informaţii concludente şi utile privitoare la pregătirea ori săvârşirea unei alte infracţiuni dintre cele prevăzute la art. 139 alin. (2). (6) Datele rezultate din măsurile de supraveghere care nu privesc fapta ce formează obiectul cercetării sau care nu contribuie la identificarea ori localizarea persoanelor, dacă nu sunt folosite în alte cauze penale potrivit alin. (5), se arhivează la sediul parchetului, în locuri speciale, cu asigurarea confidenţialităţii. Din oficiu sau la solicitarea părţilor, judecătorul ori completul învestit poate solicita datele sigilate dacă există noi probe din care rezultă că totuşi o parte dintre acestea privesc fapta ce formează obiectul193 cercetării. După un an de la soluţionarea definitivă a cauzei, acestea sunt distruse de către procuror, care întocmeşte un proces- verbal în acest sens. ART. 142^1 Sunt dispoziţii noi conform cărora orice persoană autorizată care realizează activităţi de (1) Orice persoană supraveghere tehnică sau care transmite date rezultate din asemenea activităţi, ori care autorizată care realizează primeşte astfel de date au posibilitatea de a asigura semnarea electronică a datelor rezultate, activităţi de supraveghere transmise sau verificate sub aspectul integrităţii, utilizând o semnătură electronică extinsă tehnică, în baza prezentei bazată pe un certificat eliberat de un furnizor de servicii de certificare acreditate. legi, are posibilitatea de a Instituirea acestor prevederi legale a avut în vedere creşterea responsabilităţii persoanelor asigura semnarea care desfăşoară asemenea activităţi, precum şi crearea posibilităţii de identificare neambiguă electronică a datelor a persoanei autorizate. rezultate din activităţile de Din acest considerent s-a prevăzut expres că fiecare persoană care certifică datele sub supraveghere tehnică, semnătură electronică răspund potrivit legii pentru securitatea şi integritatea acestor date. utilizând o semnătură De observat însă că textul foloseşte expresia „au posibilitatea de a asigura semnarea electronică extinsă bazată electronică a datelor rezltate, transmise, verificate etc.” . pe un certificat calificat Textul are în vedere situația în care persoana autorizată care realizează activităţile prevăzute, eliberat de un furnizor de utilizează o semnătură electronică extinsă bazată pe un certificat calificat eliberat de un servicii de certificare furnizor de servicii de certificare acreditat. acreditat. (2) Orice persoană Pentru a garanta securitatea și integritatea acestor date, în alin. 4 se prevede răspunderea, autorizată care transmite potrivit legii, a persoanei autorizate. date rezultate din activităţile de A se vedea și dispozițiile Legii nr. 455 din 18 iulie 2001 privind semnătura electronică. supraveghere tehnică, în baza prezentei legi, are posibilitatea să semneze datele transmise, utilizând şi o semnătură electronică extinsă bazată pe un certificat calificat eliberat de un furnizor de servicii de certificare acreditat şi care permite identificarea neambiguă a persoanei194 autorizate, aceasta asumându-şi astfel responsabilitatea în ceea ce priveşte integritatea datelor transmise. (3) Orice persoană autorizată care primeşte date rezultate din activităţile de supraveghere tehnică, în baza prezentei legi, are posibilitatea să verifice integritatea datelor primite şi să certifice această integritate prin semnarea datelor, utilizând o semnătură electronică extinsă bazată pe un certificat calificat eliberat de un furnizor de servicii de certificare acreditat şi care permite identificarea neambiguă a persoanei autorizate. (4) Fiecare persoană care certifică datele sub semnătură electronică răspunde potrivit legii pentru securitatea şi integritatea acestor date. ART. 143 ART. 91^3 Noul Cod de procedură penală are unele dispoziţii noi cu privire la condiţiile în care pot fi Consemnarea Certificarea înregistrărilor efectuate copii de pe suportul de stocare a datelor informatice care conţine rezultatul activităţilor de Convorbirile sau comunicările activităţilor de supraveghere în sensul că trebuie să fie o persoană autorizată iar după supraveghere tehnică interceptate şi înregistrate care efectuarea copiei să semneze datele incluse în aceasta, utilizând o semnătură electronică (1) Procurorul sau privesc fapta ce formează extinsă bazată pe un certificat calificat eliberat de un furnizor de servicii de certificare organul de cercetare obiectul cercetării sau contribuie acreditat şi care permite identificarea concretă a persoanei autorizate. penală întocmeşte un la identificarea ori localizarea Se prevede şi în acest caz asumarea responsabilităţi în ceea ce priveşte integritatea datelor195 proces-verbal pentru participanţilor sunt redate de către persoana care a efectuat copia. fiecare activitate de integral într-un proces-verbal de Deosebit de prevedeile anterioare, în această situaţie textul instituie obligativitatea utilizării supraveghere tehnică, în procuror sau de lucrătorul din semnăturii electronice, formularea având de această dată caracter imperativ, cum de altfel care sunt consemnate cadrul poliţiei judiciare delegat este firesc. rezultatele activităţilor de procuror, în care se efectuate care privesc menţionează autorizaţia dată fapta ce formează obiectul pentru efectuarea acestora, cercetării sau contribuie la numărul ori numerele posturilor identificarea ori localizarea telefonice sau alte date de persoanelor, datele de identificare a legăturilor între identificare ale suportului care s-au purtat convorbirile ori care conţine rezultatul comunicările, numele activităţilor de persoanelor care le-au purtat, supraveghere tehnică, dacă sunt cunoscute, data şi ora numele persoanelor la care fiecărei convorbiri ori comunicări se referă, dacă sunt în parte şi numărul de ordine al cunoscute, sau alte date de suportului pe care se face identificare, precum şi, imprimarea. după caz, data şi ora la Procesul-verbal este certificat care a început activitatea pentru autenticitate de către de supraveghere şi data şi procurorul care efectuează sau ora la care s-a încheiat. supraveghează urmărirea penală (2) La procesul-verbal se în cauză. Dacă săvârşirea unor ataşează, în plic sigilat, o infracţiuni are loc prin convorbiri copie a suportului care sau comunicări care conţin conţine rezultatul secrete de stat, consemnarea se activităţilor de face în procese-verbale separate, supraveghere tehnică. iar dispoziţiile art. 97 alin. 3 se Suportul sau o copie aplică în mod corespunzător. certificată a acestuia se Corespondenţele în altă limbă păstrează la sediul decât cea română sunt parchetului, în locuri transcrise în limba română, prin speciale, în plic sigilat şi va intermediul unui interpret. fi pus la dispoziţia La procesul-verbal se instanţei, la solicitarea ataşează, în plic sigilat, o copie a acesteia. După sesizarea suportului care conţine instanţei, copia suportului înregistrarea convorbirii.196 care conţine activităţile de Suportul original se păstrează la supraveghere tehnică şi sediul parchetului, în locuri copii de pe procesele- speciale, în plic sigilat, şi va fi verbale se păstrează la pus la dispoziţia instanţei, la grefa instanţei, în locuri solicitarea acesteia. După speciale, în plic sigilat, la sesizarea instanţei, copia dispoziţia exclusivă a suportului care conţine judecătorului sau înregistrarea convorbirii şi copii completului învestit cu de pe procesele-verbale se soluţionarea cauzei. păstrează la grefa instanţei, în (2^1) Orice persoană locuri speciale, în plic sigilat, la autorizată care realizează dispoziţia exclusivă a copii ale unui suport de judecătorului sau completului stocare a datelor învestit cu soluţionarea cauzei. informatice care conţine rezultatul activităţilor de supraveghere tehnică are posibilitatea să verifice integritatea datelor incluse în suportul original şi, după efectuarea copiei, să semneze datele incluse în aceasta, utilizând o semnătură electronică extinsă bazată pe un certificat calificat eliberat de un furnizor de servicii de certificare acreditat şi care permite identificarea neambiguă a persoanei autorizate, aceasta asumându-şi astfel responsabilitatea în ceea ce priveşte integritatea datelor. (3) Convorbirile, comunicările sau197 conversaţiile purtate într-o altă limbă decât cea română sunt transcrise în limba română, prin intermediul unui interpret, care are obligaţia de a păstra confidenţialitatea. (4) Convorbirile, comunicările sau conversaţiile interceptate şi înregistrate, care privesc fapta ce formează obiectul cercetării ori contribuie la identificarea ori localizarea persoanelor, sunt redate de către procuror sau organul de cercetare penală într-un proces-verbal în care se menţionează mandatul emis pentru efectuarea acestora, numerele posturilor telefonice, datele de identificare ale sistemelor informatice ori ale punctelor de acces, numele persoanelor ce au efectuat comunicările, dacă sunt cunoscute, data şi ora fiecărei convorbiri sau comunicări. Procesul-verbal este certificat pentru autenticitate de către procuror. (5) După încetarea măsurii de supraveghere, procurorul informează judecătorul de drepturi şi198 libertăţi despre activităţile efectuate. ART. 144 ART. 91^1 Noutatea constă în faptul că durata totală a măsurilor de supraveghere tehnică, cu privire Prelungirea mandatului Condiţiile şi cazurile de aceeaşi persoană şi aceeaşi faptă, în aceeaşi cauză nu poate depăşi 6 luni de zile. Excepţie de supraveghere tehnică interceptare şi înregistrare a face numai măsura supravegherii video, audio sau prin fotografiere în spaţii private, care nu (1) Mandatul de convorbirilor sau comunicărilor poate depăşi 120 de zile. supraveghere tehnică efectuate prin telefon sau prin Din formularea textului rezultă că cele trei condiţii trebuie îndeplinite cumulativ, fiind poate fi prelungit, pentru orice mijloc electronic de aplicabile şi situaţiei în care supravegherea video, audio sau prin fotografiere are loc în spaţii motive temeinic justificate, comunicare private, caz în care durata maximă este de 120 zile. de către judecătorul de Autorizaţia poate fi reînnoită, În practică ar putea exista situaţii în care în aceeaşi cauză, pentru aceeaşi faptă şi faţă de drepturi şi libertăţi de la înainte sau după expirarea celei aceeaşi persoană să fie autorizate la date diferite şi pe cale de consecinţă puse în aplicare la instanţa competentă, la anterioare, în aceleaşi condiţii, date diferite, diverse măsuri de supraveghere tehnică (înregistrare audio, video, fotografiere cererea motivată a pentru motive temeinic etc.) în funcţie de necesităţile cauzei. procurorului, în cazul în justificate, fiecare prelungire Date fiind formulările imperative ale textului de lege cu privire la intervalul maxim şi folosirea care sunt îndeplinite neputând depăşi 30 de zile. termenului „durata totală” a măsurilor de supraveghere şi nu durata măsurii de condiţiile prevăzute la art. Durata totală a interceptărilor supraveghere, apreciem că la calculul celor 6 luni respectiv 120 zile trebuie avut în vedere 139, fiecare prelungire şi înregistrărilor autorizate, cu intervalele de timp însumate ale tuturor măsurilor de supraveghere tehnică autorizate şi neputând depăşi 30 de zile. privire la aceeaşi persoană şi aplicate. (2) Judecătorul de aceeaşi faptă, nu poate depăşi drepturi şi libertăţi se 120 de zile. pronunţă în camera de consiliu, fără citarea părţilor, prin încheiere care nu este supusă căilor de atac. Întocmirea minutei este obligatorie. #M2 (3) Durata totală a măsurilor de supraveghere tehnică, cu privire la aceeaşi persoană şi aceeaşi faptă, nu poate depăşi, în aceeaşi cauză, 6 luni, cu excepţia măsurii de supraveghere video, audio sau prin fotografiere în199 spaţii private, care nu poate depăşi 120 de zile. ART. 145 ART. 91^3 Noul Cod de procedură penală introduce mai multe elemente noi cu privire la modalităţile în Informarea persoanei Certificarea înregistrărilor care se realizează informarea persoanei supravegheate, termenele, condiţiile şi situaţiile în supravegheate La prezentarea materialului de care aceasta poate fi amânată, aspecte care nu se regăsesc în actualele prevederi. (1) După încetarea urmărire penală, procurorul este Astfel, după încetarea măsurii de supraveghere tehnică procurorul este obligat să informeze măsurii de supraveghere obligat să prezinte învinuitului în scris în maximum 10 zile pe fiecare subiect al unui mandat despre măsura de supraveghere tehnică, procurorul sau inculpatului procesele- tehnică ce a fost luată în privinţa sa. De observat că această obligaţie de încunoştiinţare nu informează, în scris, în cel verbale în care sunt redate este condiţionată de finalizarea cercetărilor în cauză, de prezentarea materialului de urmărire mult 10 zile, pe fiecare convorbirile înregistrate şi să penală sau de adoptarea unei soluţii. subiect al unui mandat asigure, la cerere, ascultarea Din momentul informării, persoana supravegheată (care nu trebuie neapărat să aibă calitatea despre măsura de acestora. de inculpat) are dreptul să ia cunoştinţă la cerere de conţinutul proceselor-verbale care atestă supraveghere tehnică ce a Dacă în cauză s-a dispus o activităţile de supraveghere tehnică efectuate. De asemenea, la cererea persoanei fost luată în privinţa sa. soluţie de netrimitere în supravegheate procurorul trebuie să-i asigure ascultarea convorbirilor sau conversaţiilor ori (2) După momentul judecată, procurorul este obligat vizionarea imaginilor. informării, persoana să înştiinţeze despre aceasta Spre deosebire de actuala reglementare, dispoziţiile din Noul Cod de procedură penală prevăd supravegheată are dreptul persoana ale cărei convorbiri sau un termen de 20 zile de la data informării scrise făcută de procuror în care subiectul poate de a lua cunoştinţă, la comunicări au fost interceptate formula cerere de a lua cunoştinţă de procesele-verbale respectiv de ascultare a convorbirilor, cerere, de conţinutul şi înregistrate. Suportul pe care comunicărilor, coversaţiilor ori de vizionare a imaginilor. proceselor-verbale în care sunt imprimate convorbirile Un alt element de noutate este este prevederea posibilităţii pentru procuror de a amâna sunt consemnate înregistrate se arhivează la motivat efectuarea informării scrise sau a prezentării suporturilor pe care sunt stocate activităţile de sediul parchetului, în locuri activităţile de supraveghere tehnică ori a procesului-verbale de redarepână cel mai târziu la supraveghere tehnică speciale, în plic sigilat, cu terminarea urmăririi penale sau până la clasarea cauzei. Dat fiind faptul că regula este ca efectuate. De asemenea, asigurarea confidenţialităţii, şi informarea şi prezentarea înregistrărilor să fie realizate în termenele anterior arătate (10 procurorul trebuie să se păstrează până la împlinirea respectiv 20 zile), legiuitorul a prevăzut condiţiile în care pot avea loc amândouă: perturbarea asigure, la cerere, termenului de prescripţie a sau periclitarea bunei desfăşurări a urmăririi penaleîn cauză; punerea în pericol a siguranţei ascultarea convorbirilor, răspunderii penale pentru fapta victimei, a martorilor sau a membrilor acestora; dificultăţi în supraveghereaa tehnică asupra comunicărilor sau ce a format obiectul cauzei, când altor peroane implicate în cauză, cerinţe care nu trebuie îndeplinite cumulativ. conversaţiilor ori se distrug, încheindu-se proces- Cu toate că legea nu prevede expres, în cazul în care se impune amânarea, procurorul se vizionarea imaginilor verbal în acest sens. pronunţă prin ordonanţă, potrivit art. 286 N.C.P.P. (”Actele organelor de urmărire penală”). rezultate din activitatea de supraveghere tehnică. (3) Termenul de formulare a cererii este de 20 de zile de la data comunicării informării200 scrise prevăzute la alin. (1). (4) Procurorul poate să amâne motivat efectuarea informării sau a prezentării suporturilor pe care sunt stocate activităţile de supraveghere tehnică ori a proceselor-verbale de redare, dacă aceasta ar putea conduce la: a) perturbarea sau periclitarea bunei desfăşurări a urmăririi penale în cauză; b) punerea în pericol a siguranţei victimei, a martorilor sau a membrilor familiilor acestora; c) dificultăţi în supravegherea tehnică asupra altor persoane implicate în cauză. (5) Amânarea prevăzută la alin. (4) se poate dispune cel mai târziu până la terminarea urmăririi penale sau până la clasarea cauzei. ART. 146 ART. 91^3 Noul Cod de procedură penală nu conţine în principal dispoziţii noi în ceea ce priveşte modul în Conservarea materialelor Certificarea înregistrărilor care trebuie conservate materialele rezultate din supravegherea tehnică. rezultate din Dacă în cauză s-a dispus o Noutăţile sunt determinate de instituţiile noi prevăzute de Noul Cod de procedură penală, cum supravegherea tehnică soluţie de netrimitere în este cea a judecătorului de drepturi şi libertăţi. (1) Dacă în cauză s-a judecată, procurorul este obligat Astfel, în cazul în care s-a dispus o soluţie de clasare împotriva căreia nu a fost formulată dispus o soluţie de clasare, să înştiinţeze despre aceasta plângere în termenul legal de 20 zile prevăzut de art. 340 din Noul Cod de procedură penală împotriva căreia nu a fost persoana ale cărei convorbiri sau sau plângerea a fost respinsă, procurorul are obligaţia să înştiinţeze de îndată despre aceasta formulată plângere în comunicări au fost interceptate judecătorul de drepturi şi libertăţi care va dispune conservarea suportului probator sau a termenul legal prevăzut la şi înregistrate. Suportul pe care copiei certificate a acestuia, prin arhivarea, o dată cu dosarul cauzei, la sediul instanţei în201 art. 340 sau plângerea a sunt imprimate convorbirile locuri speciale, în plic sigilat, cu asigurarea confidenţialităţii. fost respinsă, procurorul înregistrate se arhivează la În aceleaşi condiţii se realizează conservarea în cazul în care s-a pronunţat o hotărâre de înştiinţează de îndată sediul parchetului, în locuri condamnare, de achitare, de încetare a procesului verbal de renunţare la aplicarea pedepsei despre aceasta pe speciale, în plic sigilat, cu sau de amânare a aplicării pedepsei, rămasă definitivă (ultimele două fiind instituţii nou judecătorul de drepturi şi asigurarea confidenţialităţii, şi introduse de Noul Cod de procedură penbală. libertăţi. se păstrează până la împlinirea Datele rezultate din măsurile de supraveghere care nu privesc fapta ce formează obiectul (2) Judecătorul de termenului de prescripţie a acestora sau nu conduc la identificarea ori localizarea persoanelor se arhivează la sediul drepturi şi libertăţi dispune răspunderii penale pentru fapta parchetului în locuri speciale cu asigurarea confidenţialităţii dacă nu sunt folosite în alte conservarea suportului ce a format obiectul cauzei, când cauze. material sau a copiei se distrug, încheindu-se proces- Acestea sunt păstrate 1 an de zile după soluţionarea definitivă a cauzei după care sunt certificate a acestuia, prin verbal în acest sens. distruse de procuror care va întocmi în acest sens un proces-verbal (a se vedea dispoziţiile art. arhivare la sediul instanţei După arhivare, suportul pe 142 alin. 5 în locuri speciale, în plic care sunt imprimate convorbirile şi 6 din Noul Cod de procedură penală). sigilat, cu asigurarea înregistrate poate fi consultat confidenţialităţii. sau copiat în cazul reluării (3) Dacă în cauză cercetărilor sau în condiţiile instanţa a pronunţat o prevăzute în art. 91^2 alin. 5 şi hotărâre de condamnare, numai de către procurorul care de renunţare la aplicarea efectuează sau supraveghează pedepsei sau de amânare a urmărirea penală, iar în alte aplicării pedepsei, de cazuri numai cu autorizarea achitare ori încetare a judecătorului. procesului penal, rămasă Dacă în cauză instanţa a definitivă, suportul pronunţat o hotărâre de material sau copia acestuia condamnare, achitare sau se conservă prin arhivare încetare a procesului penal, odată cu dosarul cauzei la rămasă definitivă, suportul sediul instanţei, în locuri original şi copia acestuia se speciale, cu asigurarea arhivează odată cu dosarul confidenţialităţii. cauzei la sediul instanţei, în locuri speciale, în plic sigilat, cu asigurarea confidenţialităţii. După arhivare, suportul pe care sunt imprimate convorbirile înregistrate poate fi consultat sau copiat numai în condiţiile prevăzute în art. 91^2 alin. 5, cu202 încuviinţarea prealabilă a preşedintelui instanţei. ART. 147 ART. 98 Conform dispoziţiilor Noului Cod de procedură penală, reţinerea, predarea şi percheziţionarea Reţinerea, predarea şi Reţinerea şi predarea trimiterilor poştale se dispun de judecătorul de drepturi şi libertăţi spre deosebire de Codul de percheziţionarea corespondenţei şi a obiectelor procedură penală în vigoare care prevede că cererea formulată în acest sens se soluţionează trimiterilor poştale (1) Instanţa de judecată, la de instanţa de judecată. (1) Reţinerea, predarea şi propunerea procurorului, în Condiţiile în care se dispune această măsură şi procedura sunt similare celor prevăzute în percheziţionarea cursul urmăririi penale, sau din cazul măsurii de supraveghere tehnică, astfel încât o reiterare a acestora nu se justifică. trimiterilor poştale se oficiu, în cursul judecăţii, poate Ca şi în cazul dispunerii măsurii de supraveghere tehnică este interzisă reţinerea, predarea şi poate dispune de dispune ca orice unitate poştală percheziţionarea trimiterilor poştale în raporturile dintre avocat şi suspect, inculpat sau orice judecătorul de drepturi şi sau de transport să reţină şi să altă persoană pe care o apără, cu excepţia cazului în care sunt date că avocatul săvârşeşte sau libertăţi de la instanţa predea scrisorile, telegramele şi pregăteşte săvârşirea vreunei infracţiuni de natura celor arătate în art. 139 alin. 2 din Noul căreia i-ar reveni oricare altă corespondenţă, ori Cod de procedură penală. competenţa să judece obiectele trimise de învinuit sau Dispoziţiile Noului Cod de procedură penală prevăd pe lângă reţinerea şi predarea şi cauza în primă instanţă sau inculpat, ori adresate acestuia, percheziţia trimiterilor poştale. de la instanţa fie direct, fie indirect. S-a avut în vedere de către legiuitor posibilitatea percheziţionării corespondenţei şi a corespunzătoare în grad (1^1) Măsura prevăzută în trimiterilor poştale (ex. colet) în vederea identificării şi ridicării de bunuri primite ori trimise pe acesteia în a cărei alin. 1 se dispune dacă sunt această cale de făptuitor, suspect, inculpat sau orice persoană care este bănuită că primeşte circumscripţie se află sediul întrunite condiţiile arătate în art. ori trimite astfel de bunuri. parchetului din care face 91^1 alin. 1 şi potrivit procedurii Această măsură având ca obiect reţinerea, predarea şi percheziţionarea trimiterilor poştale parte procurorul care a acolo prevăzute. poate fi dispusă şi de procuror cu respectarea aceloraşi condiţii ca în situaţia dispunerii întocmit propunerea, cu (1^2) Reţinerea şi predarea măsurii de supraveghere tehnică, aplicându-se corespunzător aceleaşi prevederi legale. privire la scrisorile, scrisorilor, telegramelor şi a Noul Cod de procedură penală conţine dispoziţii exprese care instituie obligaţii pentru trimiterile poştale sau oricăror alte corespondenţe ori unităţile poştale sau de transport şi orice alte persoane fizice sau juridice care efectuează obiectele trimise ori primite obiecte la care se referă alin. 1 activitate de transport sau transfer de informaţii de a reţine şi preda procurorului scrisorile, de făptuitor, suspect, pot fi dispuse, în scris, în cazuri trimiterile poştale ori obiectele la care se face referire în mandatul dispus de judecător sau în inculpat sau de orice urgente şi temeinic justificate şi autorizaţia emisă de procuror. persoană care este bănuită de procuror, care este obligat să Ca şi în cazul măsurii supravegherii tehnice, procurorul îl informează în scris cu cel mult 10 zile că primeşte ori trimite prin informeze de îndată despre pe fiecare subiect al mandatului despre măsura luată în privinţa sa. După momentul orice mijloc aceste bunuri aceasta instanţa. informării, persoana respectivă are dreptul de a lua cunoştinţă de activităţile efectuate. de la făptuitor, suspect sau (2) Corespondenţa şi obiectele Se constată că legiuitorul nu a mai prevăzut un termen de 20 zile în care persoana interesată inculpat ori bunuri ridicate care nu au legătură cu să poată face cererea, ca în cazul măsurii de supraveghere tehnică. destinate acestuia, dacă: cauza se restituie destinatarului. Măsura privind reţinerea, predarea şi percheziţionarea trimiterilor poştale poate fi prelungită a) există o suspiciune în aceleaşi condiţii ca şi măsura de supraveghere tehnică. rezonabilă cu privire la pregătirea sau săvârşirea203 unei infracţiuni; b) măsura este necesară şi proporţională cu restrângerea drepturilor şi libertăţilor fundamentale, date fiind particularităţile cauzei, importanţa informaţiilor sau a probelor ce urmează a fi obţinute ori gravitatea infracţiunii; c) probele nu ar putea fi obţinute în alt mod sau obţinerea lor ar presupune dificultăţi deosebite ce ar prejudicia ancheta ori există un pericol pentru siguranţa persoanelor sau a unor bunuri de valoare. (2) Este interzisă reţinerea, predarea şi percheziţionarea corespondenţei sau a trimiterilor poştale trimise ori primite în raporturile dintre avocat şi suspectul, inculpatul sau orice altă persoană pe care acesta o apără, cu excepţia situaţiilor în care există date că avocatul săvârşeşte sau pregăteşte săvârşirea unei infracţiuni dintre cele prevăzute la art. 139 alin. (2). (3) Dispoziţiile art. 140 se aplică în mod corespunzător.204 (4) În cazurile în care există urgenţă, iar obţinerea mandatului de reţinere, predare şi percheziţionare a trimiterilor poştale în condiţiile art. 140 ar conduce la o întârziere substanţială a cercetărilor, la pierderea, alterarea sau distrugerea probelor ori ar pune în pericol siguranţa victimei sau a altor persoane şi sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la alin. (1) şi (2), procurorul poate dispune, pe o durată de maximum 48 de ore, măsurile prevăzute la alin. (1). Dispoziţiile art. 141 alin. (2) - (8) se aplică în mod corespunzător. (5) Unităţile poştale sau de transport şi orice alte persoane fizice sau juridice care efectuează activităţi de transport sau transfer de informaţii sunt obligate să reţină şi să predea procurorului scrisorile, trimiterile poştale ori obiectele la care se face referire în mandatul dispus de judecător sau în autorizaţia emisă de procuror. (6) Corespondenţa,205 trimiterile poştale sau obiectele ridicate şi percheziţionate care nu au legătură cu cauza se restituie destinatarului. (7) După efectuarea activităţilor autorizate, procurorul îl informează, în cel mult 10 zile, în scris, pe fiecare subiect al unui mandat despre măsura ce a fost luată în privinţa sa. După momentul informării, persoana ale cărei corespondenţă, trimiteri poştale sau obiecte au fost ridicate şi percheziţionate are dreptul de a lua cunoştinţă de activităţile efectuate. (8) Dispoziţiile art. 145 alin. (4) şi (5) se aplică în mod corespunzător. (9) Măsura poate fi prelungită în condiţiile art. 144. ART. 148 ART. 224 În raport cu actuala reglementare, dispoziţiile din Noul Cod de procedură penală conţin Utilizarea Acte premergătoare elemente noi care nu se regăsesc în prezent în ceea ce priveşte condiţiile în care se pot utiliza investigatorilor sub În vederea începerii urmăririi investigatori sub acoperire, categoriile de infracţiuni, durata măsurii şi prelungirea acesteia, acoperire sau cu identitate penale, organul de urmărire măsurile de protecţie a investigatorului şi a membrilor acestora, persoanele care pot cunoaşte reală şi a colaboratorilor penală poate efectua acte adevărata identitate a investigatorilor şi a colaboratorilor acestuia, folosirea de către aceştia (1) Autorizarea folosirii premergătoare. a unor dispozitive tehnice pentru fotografiere sau înregistrări audio şi video. Astfel, Noul Cod investigatorilor sub De asemenea, în vederea de procedură penală prevede că autorizarea investigatorului sub acoperire se dispune dacă acoperire se poate dispune strângerii datelor necesare există o suspiciune rezonabilă cu privire la pregătirea sau săvârşirea unei infracţiuni, spre de procurorul care organelor de urmărire penală deosebire de Codul de procedură penală în vigoare conform căruia trebuie să existe indicii supraveghează sau pentru începerea urmăririi temeinice şi concrete. efectuează urmărirea penale, pot efectua acte Sfera infracţiunilor în cazul cărora pot fi utilizaţi investigatori sub acoperire, mai mare decât în206 penală, pe o perioadă de premergătoare şi lucrătorii actuala reglementare. maximum 60 de zile, dacă: operativi din Ministerul de Intră în această categorie şi faptele asimilate actelor de terorism, de finanţare a terorismului, a) există o suspiciune Interne, precum şi din celelalte falsificare de instrumente de plată electronică, şantaj, lipsire de libertate, evaziune fiscală, rezonabilă cu privire la organe de stat cu atribuţii în infracţiunile împotriva intereselor financiare ale Uniunii Europene, infracţiunile care se pregătirea sau săvârşirea domeniul siguranţei naţionale, săvârşesc prin sisteme informatice sau mijloace de comunicare electronică, ori în cazul altor unei infracţiuni contra anume desemnaţi în acest scop, infracţiuni pentru care legea prevede pedeapsa închisorii de 7 ani sau mai mare ori există o securităţii naţionale pentru fapte care constituie, suspiciune rezonabilă că o persoană este implicată în activităţi infracţionale ce au legătură cu prevăzute de Codul penal şi potrivit legii, ameninţări la infracţiunile pentru care pot fi folosiţi investigatori sub acoperire. de alte legi speciale, adresa siguranţei naţionale. De asemenea, ca şi în cazul dispunerii măsurii de supraveghere tehnică, respectiv de reţinere, precum şi în cazul Procesul-verbal prin care se predare şi percheziţionare a trimiterilor poştale, măsura trebuie să fie necesară şi infracţiunilor de trafic de constată efectuarea unor acte proporţională cu restrângerea drepturilor şi libertăţilor fundamentale date fiind droguri, trafic de arme, premergătoare poate constitui particularităţile cauzei, importanâa infracţiunilor, a probelor care vor fi obţinute ori trafic de persoane, acte de mijloc de probă. gravitatea infracţiunii. terorism sau asimilate ART. 224^1 O a treia condiţie este ca probele sau localizarea şi identificarea făptuitorului, suspectului sau acestora, de finanţare a Actele premergătoare inculpatului nu ar putea fi obţinute în alt mod sau obţinerea lor ar presupune dificultăţi terorismului, spălare a efectuate de investigatorii sub deosebite ce ar prejudicia ancheta ori există un pericol pentru siguranţa persoanelor sau a banilor, falsificare de acoperire unor bunuri de valoare. monede ori alte valori, În cazul în care există indicii Aşa cum am arătat şi anterior aceste trei condiţii trebuie îndeplinite cumulativ. În ceea ce falsificare de instrumente temeinice şi concrete că s-a priveşte ultima condiţie, de observat că prezintă mai multe modalităţi care nu trebuie de plată electronică, săvârşit sau că se pregăteşte cumulate, fiind suficient unul din acestea pentru ca această a treia condiţie să fie îndeplinită. şantaj, lipsire de libertate, săvârşirea unei infracţiuni contra În Noul Cod de procedură penală sunt mai bine definite cazurile în care pot fi folosiţi ca evaziune fiscală, în cazul siguranţei naţionale prevăzute în investigatori sub acoperire şi lucrătorii operativi din cadrul organelor de stat care desfăşoară infracţiunilor de corupţie, Codul penal şi în legi speciale, potrivit legii activităţi de informaţii în vederea asigurării securităţii naţionale (infracţiuni al infracţiunilor asimilate precum şi în cazul infracţiunilor contra securităţii naţionale şi infracţiuni de terorism). infracţiunilor de corupţie, de trafic de stupefiante şi de O dispoziţie nouă este şi prevederea expresă că investigatorul sub acoperire poate folosi al infracţiunilor împotriva arme, trafic de persoane, acte de dispozitive tehnice pentru a obţine fotografii sau înregistrări audio şi video caz în care intereselor financiare ale terorism, spălare a banilor, procurorul sesizează Uniunii Europene, al falsificare de monede ori alte judecătorul de drepturi şi libertăţi şi acesta dispune emiterea mandatului de supraveghere infracţiunilor care se valori, sau a unei infracţiuni tehnică (în caz de urgenţă autorizarea este dispusă chiar de procuror cu respectarea săvârşesc prin sisteme prevăzute în Legea nr. 78/2000 dispoziţiilor legale în materie (art. 141). informatice sau mijloace de pentru prevenirea, descoperirea În ceea ce priveşte durata maximă pentru care se poate autoriza folosirea investigatorilor sub comunicare electronică ori şi sancţionarea faptelor de acoperire, elementul de noutate constă în aceea că fiecare perioadă de autorizare poate fi în cazul altor infracţiuni corupţie, cu modificările şi prelungită cu maxim 60 zile în loc de 30 zile ca în actualul Cod de procedură penală iar durata pentru care legea prevede completările ulterioare, ori a totală a măsurii în aceeaşi cauză şi cu privire la aceeaşi persoană nu mai este limitată la 1 an pedeapsa închisorii de 7 ani unei alte infracţiuni grave care de zile în cazul unor anumite categorii de infracţiuni expres arătate (contra vieţii, securităţii sau mai mare ori există o nu poate fi descoperită sau ai naţionale, trafic de droguri, trafic de arme, trafic de persoane, acte de terorism, spălare bani, suspiciune rezonabilă că o cărei făptuitori nu pot fi infracţiunile impotriva intereselor financiare ale Uniunii Europene).207 persoană este implicată în identificaţi prin alte mijloace, pot activităţi infracţionale ce fi folosiţi, în vederea strângerii au legătură cu infracţiunile datelor privind existenţa enumerate mai sus; infracţiunii şi identificarea b) măsura este necesară persoanelor faţă de care există şi proporţională cu presupunerea că au săvârşit o restrângerea drepturilor şi infracţiune, investigatori sub o libertăţilor fundamentale, altă identitate decât cea reală. date fiind particularităţile Investigatorii sub acoperire cauzei, importanţa sunt lucrători operativi din informaţiilor sau a probelor cadrul poliţiei judiciare şi pot fi ce urmează a fi obţinute ori folosiţi numai pe o perioadă gravitatea infracţiunii; determinată, în condiţiile c) probele sau localizarea prevăzute în art. 224^2 şi 224^3. şi identificarea Investigatorul sub acoperire făptuitorului, suspectului culege date şi informaţii în baza ori inculpatului nu ar putea autorizaţiei emise potrivit fi obţinute în alt mod sau dispoziţiilor prevăzute în art. obţinerea lor ar presupune 224^2, pe care le pune, în dificultăţi deosebite ce ar totalitate, la dispoziţia prejudicia ancheta ori procurorului. există un pericol pentru ART. 224^2 siguranţa persoanelor sau Autorizarea folosirii a unor bunuri de valoare. investigatorilor sub acoperire (2) Măsura se dispune de Persoanele prevăzute în art. procuror, din oficiu sau la 224^1 pot efectua investigaţii cererea organului de numai cu autorizarea motivată a cercetare penală, prin procurorului care efectuează sau ordonanţă care trebuie să supraveghează urmărirea cuprindă, în afara penală. menţiunilor prevăzute la Autorizarea este dată prin art. 286 alin. (2): ordonanţă motivată, pentru o a) indicarea activităţilor perioadă de cel mult 60 de zile şi pe care investigatorul sub poate fi prelungită pentru acoperire este autorizat să motive temeinic justificate. le desfăşoare; Fiecare prelungire nu poate b) perioada pentru care depăşi 30 de zile, iar durata208 s-a autorizat măsura; totală a autorizării, în aceeaşi c) identitatea atribuită cauză şi cu privire la aceeaşi investigatorului sub persoană, nu poate depăşi un acoperire. an. (3) În cazul în care În cererea de autorizare procurorul apreciază că adresată procurorului se vor este necesar ca menţiona datele şi indiciile investigatorul sub privitoare la faptele şi acoperire să poată folosi persoanele faţă de care există dispozitive tehnice pentru a presupunerea că au săvârşit o obţine fotografii sau infracţiune, precum şi perioada înregistrări audio şi video, pentru care se cere autorizarea. sesizează judecătorul de Ordonanţa procurorului prin drepturi şi libertăţi în care se autorizează folosirea vederea emiterii investigatorului sub acoperire mandatului de trebuie să cuprindă, pe lângă supraveghere tehnică. menţiunile prevăzute la art. 203, Dispoziţiile art. 141 se următoarele: aplică în mod a) indiciile temeinice şi corespunzător. concrete care justifică măsura şi (4) Investigatorii sub motivele pentru care măsura acoperire sunt lucrători este necesară; operativi din cadrul poliţiei b) activităţile pe care le poate judiciare. În cazul desfăşura investigatorul sub investigării infracţiunilor acoperire; contra securităţii naţionale c) persoanele faţă de care şi infracţiunilor de terorism există presupunerea că au pot fi folosiţi ca săvârşit o infracţiune; investigatori sub acoperire d) identitatea sub care şi lucrători operativi din investigatorul sub acoperire cadrul organelor de stat urmează să desfăşoare care desfăşoară, potrivit activităţile autorizate; legii, activităţi de e) perioada pentru care se dă informaţii în vederea autorizarea; asigurării securităţii f) alte menţiuni prevăzute de naţionale. lege. (5) Investigatorul sub În cazuri urgente şi temeinic209 acoperire culege date şi justificate se poate solicita informaţii în baza autorizarea şi a altor activităţi ordonanţei emise potrivit decât cele pentru care există alin. (1) - (3), pe care le autorizare, procurorul urmând pune, în totalitate, la să se pronunţe de îndată. dispoziţia procurorului care ART. 224^3 efectuează sau Folosirea datelor obţinute de supraveghează urmărirea investigatorii sub acoperire penală, întocmind un Datele şi informaţiile obţinute proces-verbal. de investigatorul sub acoperire (6) În cazul în care pot fi folosite numai în cauza desfăşurarea activităţii penală şi în legătură cu investigatorului impune persoanele la care se referă participarea autorizată la autorizaţia emisă de procuror. anumite activităţi, Aceste date şi informaţii vor procurorul procedează putea fi folosite şi în alte cauze potrivit dispoziţiilor art. sau în legătură cu alte persoane, 150. dacă sunt concludente şi utile. (7) Organele judiciare pot folosi sau pune la dispoziţia investigatorului sub Legea nr. 687/2001 privind acoperire orice înscrisuri ori prevenirea şi combaterea obiecte necesare pentru traficului de persoane desfăşurarea activităţii ART. 22) autorizate. Activitatea În vederea strângerii datelor persoanei care pune la necesare începerii urmăririi dispoziţie sau foloseşte penale pot fi folosiţi investigatori înscrisurile ori obiectele nu sub acoperire, în condiţiile legii. constituie infracţiune. (8) Investigatorii sub LEGE nr. 143 din 26 iulie 2000 acoperire pot fi audiaţi ca privind prevenirea şi martori în cadrul procesului combaterea traficului şi penal în aceleaşi condiţii ca consumului ilicit de droguri şi martorii ameninţaţi. ART. 21) (9) Durata măsurii poate (1) Procurorul poate autoriza fi prelungită pentru motive folosirea investigatorilor temeinic justificate, în cazul acoperiţi pentru descoperirea210 în care sunt îndeplinite faptelor, identificarea autorilor şi condiţiile prevăzute la alin. obţinerea mijloacelor de probă, (1), fiecare prelungire în situaţiile în care există indicii neputând depăşi 60 de zile. temeinice că a fost săvârşită sau Durata totală a măsurii, în că se pregăteşte comiterea unei aceeaşi cauză şi cu privire infracţiuni dintre cele prevăzute la aceeaşi persoană, nu în prezenta lege. poate depăşi un an, cu (2) Autorizarea este dată în excepţia infracţiunilor formă scrisă pentru o perioadă contra vieţii, securităţii de cel mult 60 de zile şi poate fi naţionale, infracţiunilor de prelungită pentru motive trafic de droguri, trafic de temeinic justificate, fiecare arme, trafic de persoane, prelungire neputând depăşi 30 acte de terorism, spălare a de zile. banilor, precum şi infracţiunilor împotriva LEGE nr. 78 din 8 mai 2000 intereselor financiare ale pentru prevenirea, descoperirea Uniunii Europene. şi sancţionarea faptelor de (10) În situaţii corupţie excepţionale, dacă sunt ART. 26^1) îndeplinite condiţiile (1) În cazul în care există prevăzute la alin. (1), iar indicii temeinice şi concrete că s- folosirea investigatorului a săvârşit sau că se pregăteşte sub acoperire nu este săvârşirea de către un funcţionar suficientă pentru obţinerea a unei infracţiuni de luare de datelor sau informaţiilor ori mită, prevăzută de art. 254 din nu este posibilă, procurorul Codul penal, de primire de care supraveghează sau foloase necuvenite, prevăzută de efectuează urmărirea art. 256 din Codul penal, sau de penală poate autoriza trafic de influenţă, prevăzută de folosirea unui colaborator, art. 257 din Codul penal, căruia îi poate fi atribuită o procurorul poate autoriza altă identitate decât cea folosirea investigatorilor sub reală. acoperire sau a investigatorilor Dispoziţiile alin. (2) - (3) cu identitate reală, în scopul şi (5) - (9) se aplică în mod descoperirii faptelor, identificării corespunzător. făptuitorilor şi obţinerii211 mijloacelor de probă. (2) Investigatorii sub acoperire sunt lucrători operativi din cadrul poliţiei judiciare, anume desemnaţi în acest scop, în condiţiile legii. (3) Investigatorii cu identitate reală sunt lucrători operativi din cadrul poliţiei judiciare. (4) Autorizarea folosirii investigatorilor sub acoperire sau a investigatorilor cu identitate reală este dată prin ordonanţă motivată de procurorul competent să efectueze urmărirea penală, pentru o perioadă de cel mult 30 de zile, care poate fi prelungită motivat numai dacă temeiurile care au determinat autorizarea se menţin. Fiecare prelungire nu poate depăşi 30 de zile, iar durata totală a autorizării, în aceeaşi cauză şi cu privire la aceeaşi persoană, nu poate depăşi 4 luni. (5) Ordonanţa procurorului prin care se autorizează folosirea investigatorilor sub acoperire sau a investigatorilor cu identitate reală trebuie să cuprindă, pe lângă menţiunile prevăzute la art. 203 din Codul de procedură penală, următoarele: a) indiciile temeinice şi concrete cu privire la săvârşirea212 sau la pregătirea săvârşirii infracţiunilor prevăzute la art. 254, 256 sau 257 din Codul penal; b) funcţionarul faţă de care există presupunerea că a săvârşit sau pregăteşte săvârşirea unei infracţiuni dintre cele prevăzute la art. 254, 256 sau 257 din Codul penal, atunci când identitatea acestuia este cunoscută; c) activităţile pe care investigatorul sub acoperire sau investigatorul cu identitate reală este autorizat să le efectueze; d) identitatea sub care investigatorul sub acoperire urmează a efectua activităţile autorizate; e) perioada pentru care se dă autorizarea. (6) Investigatorii sub acoperire sau investigatorii cu identitate reală pot fi autorizaţi să promită, să ofere sau, după caz, să dea bani ori alte foloase unui funcţionar, în condiţiile prevăzute la art. 254, 256 sau 257 din Codul penal. (7) Procesele-verbale încheiate de investigatorii sub acoperire sau de investigatorii cu identitate reală cu privire la activităţile desfăşurate, autorizate în condiţiile alin. (6), pot constitui mijloace de probă şi213 pot fi folosite numai în cauza penală în care a fost dată autorizarea. (8) Identitatea reală a investigatorilor sub acoperire nu poate fi dezvăluită în timpul ori după terminarea acţiunii acestora. (9) Procurorul competent să autorizeze folosirea unui investigator sub acoperire are dreptul să-i cunoască adevărata identitate, cu respectarea secretului profesional. (10) Investigatorii sub acoperire sau investigatorii cu identitate reală pot fi audiaţi ca martori în condiţiile art. 86^2 din Codul de procedură penală. LEGE nr. 656 din 7 decembrie 2002 pentru prevenirea şi sancţionarea spălării banilor, precum şi pentru instituirea unor măsuri de prevenire şi combatere a finanţării actelor de terorism ART. 36) În cazul în care există indicii temeinice şi concrete că s-a săvârşit sau că se pregăteşte săvârşirea unei infracţiuni de spălare a banilor ori de finanţare a actelor de terorism, care nu poate fi descoperită sau ai cărei făptuitori nu pot fi identificaţi prin alte mijloace, pot fi folosiţi,214 în vederea strângerii datelor privind existenţa infracţiunii şi identificarea făptuitorilor, investigatori sub acoperire, în condiţiile prevăzute de Codul de procedură penală. LEGE nr. 508 din 17 noiembrie 2004 privind înfiinţarea, organizarea şi funcţionarea în cadrul Ministerului Public a Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism ART. 17) (1) În cazul în care există indicii temeinice că s-a săvârşit sau că se pregăteşte săvârşirea unei infracţiuni dintre cele atribuite prin prezenta lege în competenţa Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism, care nu poate fi descoperită sau ai cărei făptuitori nu pot fi identificaţi prin alte mijloace, pot fi folosiţi investigatori sub acoperire sau colaboratori şi informatori ai poliţiei judiciare, în condiţiile Codului de procedură penală şi ale altor legi speciale. (2) Investigatorii sub acoperire sunt ofiţeri sau agenţi de poliţie judiciară special desemnaţi în acest scop şi, cu autorizarea motivată a procurorilor Direcţiei215 de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism, pot efectua investigaţii în cazul infracţiunilor prevăzute în prezenta lege. Actele încheiate de investigatorii sub acoperire şi colaboratorii acestora constituie mijloace de probă. (3) Procurorii Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism pot dispune şi autoriza efectuarea de livrări supravegheate, cu sau fără substituirea totală sau parţială a bunurilor, mărfurilor sau a substanţelor care fac obiectul livrării. (4) În cauzele de competenţa Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată, pentru buna desfăşurare a urmăririi penale, procurorii pot dispune măsuri specifice de protecţie a martorilor, a experţilor şi a victimelor, potrivit legii. (5) Persoanele prevăzute la alin. (1) şi (2) pot efectua investigaţii numai cu autorizarea motivată a procurorului din cadrul Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată care efectuează urmărirea penală. (6) Autorizarea este dată prin ordonanţă motivată, pentru o216 perioadă de cel mult 60 de zile, şi poate fi prelungită pentru motive temeinic justificate, fiecare prelungire neputând depăşi 30 de zile; durata totală a autorizării, în aceeaşi cauză şi cu privire la aceeaşi persoană, nu poate depăşi un an. (7) În cererea de autorizare adresată procurorului se vor menţiona datele şi indiciile privitoare la faptele şi persoanele faţă de care există presupunerea că au săvârşit o infracţiune, precum şi perioada pentru care se cere autorizarea. (8) Ordonanţa procurorului prin care se autorizează folosirea investigatorului sub acoperire trebuie să cuprindă, pe lângă menţiunile prevăzute la art. 203 din Codul de procedură penală, şi următoarele date: a) indiciile temeinice şi concrete care justifică măsura şi motivele pentru care măsura este necesară; b) activităţile pe care le poate desfăşura investigatorul sub acoperire; c) persoanele faţă de care există presupunerea că au săvârşit o infracţiune; d) identitatea sub care investigatorul sub acoperire urmează să desfăşoare activităţile autorizate;217 e) perioada pentru care se dă autorizarea; f) alte menţiuni prevăzute de lege. (9) În cazuri urgente şi temeinic justificate se poate solicita autorizarea şi a altor activităţi decât cele pentru care există autorizare, procurorul urmând să se pronunţe de îndată. ART. 149 ART. 224^4 Referitor la măsurile de protecţie a investigatorilor sub acoperire şi a colaboratorilor, Măsurile de protecţie a Măsuri de protecţie a dispoziţiile care le reglementează au avut în vedere modificările introduse prin noul Cod de investigatorilor sub investigatorilor sub acoperire procedură penală, respectiv înfiinţarea unor instituţii noi precum judecătorul de drepturi şi acoperire şi a Identitatea reală a libertăţi şi judecătorul de cameră preliminară cu atribuţii concrete pe linia autorizării unor colaboratorilor investigatorilor sub acoperire nu măsuri solicitate de procuror şi a verificării legalităţii administrării probelor şi a efectuării (1) Identitatea reală a poate fi dezvăluită în timpul ori actelor de către organele de urmărire penală. investigatorilor sub după terminarea acţiunii Ca atare, adevărata identitate a investigatorilor sub acoperire şi a colaboratorilor cu o altă acoperire şi a acestora. identitate au dreptul să o cunoască nu numai procurorul cum sunt dispoziţiile actualului cod, colaboratorilor cu o altă Procurorul competent să dar şi judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de identitate decât cea reală autorizeze folosirea unui judecată cu respectarea secretului profesional. nu poate fi dezvăluită. investigator sub acoperire are O altă dispoziţie cu caracter de noutate în această materie o reprezintă faptul că (2) Procurorul, dreptul să-i cunoască adevărata investigatorul sub acoperire, colaboratorul, informatorul, membrii familiilor acestora sau alte judecătorul de drepturi şi identitate, cu respectarea persoane supuse ameninţărilor, intimidărilor sau actelor de violenţă pot beneficia de măsuri libertăţi, judecătorul de secretului profesional. speciale de protecţia martorilor, potrivit legii. cameră preliminară sau Se cere condiţia ca aceste ameninţări, intimidări sau acte de violenţă să fie în legătură cu instanţa de judecată are activitatea desfăşurată de investigatorul sub acoperire, informator sau de colaborator. dreptul de a cunoaşte adevărata identitate a investigatorului sub acoperire şi a colaboratorului, cu respectarea secretului profesional. (3) Investigatorul sub acoperire, colaboratorul,218 informatorul, precum şi membrii de familie ai acestora sau alte persoane supuse ameninţărilor, intimidărilor sau actelor de violenţă, în legătură cu activitatea desfăşurată de investigatorul sub acoperire, informator sau colaborator, pot beneficia de măsuri specifice de protecţie a martorilor, potrivit legii. ART. 150 LEGE nr. 143 din 26 iulie 2000 Este o instituţie nouă în sensul că este reglementată în Noul Cod de procedură penală. Participarea autorizată privind prevenirea şi Aşa cum este definită la art. 138 din Noul Cod de procedură penală, participarea autorizată la la anumite activităţi combaterea traficului şi anumite activităţi constă în comiterea unor fapte similare laturii obiective a unei infracţiuni (1) Participarea consumului ilicit de droguri sau operaţiuni de natura celor expres arătate de textul de lege în baza autorizării prealabile a autorizată la anumite ART. 22) organului judiciar competent în scopul obţinerii de mijloace de probă. activităţi în condiţiile art. (1) Poliţiştii din formaţiunile de Participarea autorizată la anumite activităţi se dispune de procurorul care supraveghează sau 138 alin. (11) se poate specialitate, care acţionează ca efectuează urmărirea penală pe o durată de maxim 60 zile. dispune de către procurorul investigatori acoperiţi, precum şi Pentru a putea fi dispusă această măsură trebuie îndeplinite cumulativ trei condiţii care se care supraveghează sau colaboratorii acestora pot regăsesc şi în cazul celorlalte metode speciale de supraveghere şi cercetare şi care au fost efectuează urmărirea procura droguri, substanţe prezentate anterior (suspiciune rezonabilă cu privire la pregătirea sau săvârşirea unor penală, pe o perioadă de chimice, esenţiale şi precursori, anumite categorii de infracţiuni, măsura este necesară şi proporţională cu restrângerea maximum 60 de zile, dacă: cu autorizarea prealabilă a drepturilor şi libertăţilor fundamentale, probele nu ar putea fi obţinute în alt mod sau ar a) există o suspiciune procurorului, în vederea presupune dificultăţi deosebite). rezonabilă cu privire la descoperirii activităţilor Măsura poate fi dispusă de procuror din oficiu sau la cererea organelor de cercetare penală pregătirea sau săvârşirea infracţionale şi a identificării prin ordonanţă care trebuie să cuprindă menţiunile prevăzute expres în textul de lege. unei infracţiuni de trafic de persoanelor implicate în astfel Măsura dispusă poate fi prelungită de procuror pentru motive temeinic justificate dacă sunt droguri, trafic de arme, de activităţi. îndeplinite cele 3 condiţii la care s-a făcut referire, fiecare prelungire neputând depăşi 60 zile, trafic de persoane, acte de (2) Actele încheiate de poliţiştii durata totală a măsurii neputând depăşi pentru aceeaşi faptă 120 zile. terorism, spălare a banilor, şi colaboratorii acestora, Organele judiciare pot pune la dispoziţia persoanei care desfăşoară activităţile autorizate falsificare de monede ori prevăzuţi la alin. (1), pot orice înscrisuri sau obiecte necesare desfăşurării activităţii. alte valori, şantaj, lipsire de constitui mijloace de probă. Atât persoana care pune la dispoziţie bunurile sau înscrisurile (organul judiciar) cât şi cea care libertate, evaziune fiscală, le primeşte şi foloseşte nu vor comite o infracţiune prin desfăşurarea acestor activităţi chiar în cazul infracţiunilor de LEGE nr. 78/2000 pentru dacă acestea sunt infracţiuni. corupţie, al infracţiunilor prevenirea, descoperirea şi În cuprinsul textului de lege sunt dispoziţii referitoare la punerea în executare a acestor219 asimilate infracţiunilor de sancţionarea faptelor de măsuri , datele şi menţiunile pe care trebuie să le conţină procesul – verbal. corupţie şi al infracţiunilor corupţie Persoana care a desfăşurat activităţi autorizate poate fi audiată ca martor în cadrul împotriva intereselor ART. 26^1 procesului verbal cu respectarea dispoziţiilor privind audierea martorului, dacă organul financiare ale Uniunii (6) Investigatorii sub acoperire judiciar apreciază ca necesar. Europene sau în cazul altor sau investigatorii cu identitate infracţiuni pentru care reală pot fi autorizaţi să promită, legea prevede pedeapsa să ofere sau, după caz, să dea închisorii de 7 ani sau mai bani ori alte foloase unui mare ori dacă există o funcţionar, în condiţiile suspiciune rezonabilă că o prevăzute la art. 254, 256 sau persoană este implicată în 257 din Codul penal. activităţi infracţionale care au legătură, potrivit art. 43, cu infracţiunile enumerate mai sus; b) măsura este necesară şi proporţională cu restrângerea drepturilor şi libertăţilor fundamentale, date fiind particularităţile cauzei, importanţa informaţiilor sau a probelor ce urmează a fi obţinute ori gravitatea infracţiunii; c) probele nu ar putea fi obţinute în alt mod sau obţinerea lor ar presupune dificultăţi deosebite ce ar prejudicia ancheta ori un pericol pentru siguranţa persoanelor sau a unor bunuri de valoare. (2) Măsura se dispune de către procuror, din oficiu sau la cererea organului de cercetare penală, prin ordonanţă care trebuie să220 cuprindă, în afara menţiunilor prevăzute la art. 286 alin. (2): a) indicarea activităţilor autorizate; b) perioada pentru care s-a autorizat măsura; c) persoana care desfăşoară activităţile autorizate. (3) Activităţile autorizate pot fi desfăşurate de un organ de cercetare penală, de un investigator cu identitate reală, de un investigator sub acoperire sau de un colaborator. (4) Desfăşurarea activităţilor autorizate de către persoana prevăzută la alin. (2) lit. c) nu constituie contravenţie sau infracţiune. (5) Punerea în executare a acestor măsuri se consemnează într-un proces-verbal care conţine: datele la care măsura a început şi s-a încheiat, date cu privire la persoanele care au desfăşurat activităţile autorizate, descrierea dispozitivelor tehnice utilizate în cazul în care s-a autorizat de către judecătorul de drepturi şi libertăţi, folosirea221 mijloacelor tehnice de supraveghere, identitatea persoanelor cu privire la care a fost pusă în aplicare măsura. (6) Persoana care a desfăşurat activităţile autorizate poate fi audiată ca martor în cadrul procesului penal, cu respectarea dispoziţiilor privind audierea martorilor ameninţaţi, dacă organul judiciar apreciază că audierea este necesară. (7) Organele judiciare pot folosi sau pune la dispoziţia persoanei care desfăşoară activităţile autorizate orice înscrisuri sau obiecte necesare pentru desfăşurarea activităţii autorizate. Persoana care pune la dispoziţie sau foloseşte înscrisurile ori obiectele nu va comite o infracţiune prin desfăşurarea acestor activităţi, în cazul în care acestea constituie infracţiuni. (8) Măsura dispusă poate fi prelungită de către procuror, pentru motive temeinic justificate, în cazul în care sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la alin.222 (1), fiecare prelungire neputând depăşi 60 de zile. (9) Durata totală a măsurii, cu privire la aceeaşi persoană şi aceeaşi faptă, nu poate depăşi un an. ART. 151 LEGE nr. 143 din 26 iulie 2000 Noul Cod de procedură penală reglementează condiţiile în care poate fi autorizată livrarea Livrarea supravegheată privind prevenirea şi supravegheată şi procedura de realizare a acesteia, dispoziţii care nu se regăsesc în codul de (1) Livrarea combaterea traficului şi procedură penală în vigoare. supravegheată poate fi consumului ilicit de droguri Această metodă de supraveghere şi cercetare poate fi autorizată prin ordonanţă de către autorizată, prin ordonanţă, ART. 20) procurorul care supraveghează sau efectuează urmărirea penală, la solicitarea instituţiilor sau de către procurorul care Parchetul de pe lângă Curtea organelor competente. supraveghează sau Supremă de Justiţie poate În actuala reglementare (art. 20 din Legea nr. 143/2000) autorizarea efectării livrărilor efectuează urmărirea autoriza, la solicitarea supravegheate poate fi dispusă numai de procurorul din cadrul Parchetului de pe lângă Înalta penală, la solicitarea instituţiilor sau organelor legal Curte de Casaţie şi Justiţie, prevedere care va fi abrogată la intrarea în vigoare a Noului Cod instituţiilor sau organelor abilitate, efectuarea de livrări de procedură penală. De asemenea, această prevedere avea în vedere numai livrări competente. supravegheate, cu sau fără supravegheate de droguri sau precursori. (2) Livrarea substituirea totală a drogurilor În Noul Cod de procedură penală aria folosirii acestei metode tehnice este extinsă şi pentru supravegheată poate fi ori a precursorilor. alte categorii de infracţiuni. autorizată numai în Astfel, livrarea supravegheată poate fi autorizată numai dacă descoperirea sau arestarea următoarele cazuri: LEGE nr. 656 din 7 decembrie persoanelor implicate în transportul ilegal de droguri, obiecte furate, materiale explozive, a) dacă descoperirea sau 2002 pentru prevenirea şi nucleare, alte materiale radioactive, sume de bani sau alte obiecte care rezultă din activităţi arestarea persoanelor sancţionarea spălării banilor, ilicite ori obiecte utilizate în scopul comiterii de infracţiuni nu ar putea fi făcute în alt mod sau implicate în transportul precum şi pentru instituirea ar presupune dificultăţi deosebite ce ar prejudicia ancheta ori un pericol deosebit pentru ilegal de droguri, arme, unor măsuri de prevenire şi siguranţa persoanelor sau a unore bunuri de valoare. obiecte furate, materiale combatere a finanţării actelor Pe lângă această condiţie mai trebuie îndeplinită şi condiţia ca descoperirea ori dovedirea explozive, nucleare, alte de terorism infracţiunilor săvârşite cu livrarea de transporturi ilegale sau suspecte ar fi imposibilă ori materiale radioactive, ART. 35 foarte dificilă în alt mod. sume de bani şi alte obiecte (1) Când sunt indicii temeinice Aceste condiţii trebuie îndeplinite cumulativ. care rezultă din activităţi cu privire la săvârşirea Pe lângă aceste condiţii de fond, procurorul care supraveghează sau efectuează urmărirea ilicite ori obiecte utilizate în infracţiunii de spălare a banilor penală trebuie să se asigure că autorităţile statelor tranzitate sunt de acord cu intrarea sau scopul comiterii de sau de finanţare a actelor de ieşirea pe teritoriul acestora a transportului respectiv şi că acel transport ilegal sau suspect infracţiuni nu ar putea fi terorism, în scopul strângerii de este supravegheat permanent de autorităţile competente ale acelui stat. făcută în alt mod sau ar probe sau al identificării Aceste prevederi nu se aplică în cazul în care un tratat internaţional la care România este presupune dificultăţi făptuitorului pot fi dispuse parte are dispoziţii contrare. În această situaţie se vor aplica dispoziţiile tratatutului respectiv, deosebite ce ar prejudicia următoarele măsuri: care are prioritate.223 ancheta ori un pericol d) livrarea supravegheată a Noul Cod de procedură penală conţine prevederi cu privire la conţinutul ordonanţei pentru siguranţa sumelor de bani. procurorului de autorizare a livrării supravegheate, organele competente să o pună în persoanelor sau a unor (5) Măsura prevăzută la alin. aplicare, actele întocmite la finalizarea livrării supravegheate, aspecte care nu necesită bunuri de valoare; (1) lit. d) poate fi dispusă de explicaţii suplimentare. b) dacă descoperirea ori procuror şi este autorizată prin dovedirea infracţiunilor ordonanţă motivată, care săvârşite în legătură cu trebuie să cuprindă, pe lângă livrarea de transporturi menţiunile prevăzute la art. 203 ilegale sau suspecte ar fi din Codul de procedură penală, imposibilă ori foarte dificilă următoarele: în alt mod. a) indiciile temeinice care (3) Livrarea justifică măsura şi motivele supravegheată poate fi pentru care măsura este realizată în condiţiile în necesară; care procurorul care b) detalii cu privire la banii supraveghează sau care fac obiectul supravegherii; efectuează urmărirea c) timpul şi locul efectuării penală ia măsuri şi se livrării sau, după caz, itinerarul asigură ca autorităţile ce urmează a fi parcurs în statelor tranzitate: vederea efectuării livrării, dacă a) să fie de acord cu acestea sunt cunoscute; intrarea pe teritoriul d) datele de identificare a acestora a transportului persoanelor autorizate să ilegal sau suspect şi cu supravegheze livrarea. ieşirea acestuia de pe teritoriul statului; b) să garanteze faptul că transportul ilegal sau suspect este supravegheat permanent de către autorităţile competente; c) să garanteze faptul că procurorul, organele de poliţie sau alte autorităţi de stat competente sunt înştiinţate în ceea ce priveşte rezultatul urmăririi224 penale împotriva persoanelor acuzate de infracţiuni care au constituit obiectul metodei speciale de cercetare la care se face referire la alin. (1). (4) Dispoziţiile alin. (3) nu se aplică în cazul în care un tratat internaţional la care România este parte are dispoziţii contrare. (5) Ordonanţa procurorului trebuie să cuprindă: numele suspectului sau inculpatului, dacă sunt cunoscute, dovezile din care rezultă caracterul ilicit al bunurilor ce urmează să intre, să tranziteze sau să iasă de pe teritoriul ţării, modalităţile în care va fi efectuată supravegherea. Procurorul trebuie să emită câte o ordonanţă pentru fiecare livrare supravegheată dispusă. (6) Livrarea supravegheată este pusă în aplicare de către poliţie sau de altă autoritate competentă. Procurorul stabileşte, coordonează şi controlează modul de punere în aplicare a livrării supravegheate.225 (7) Punerea în aplicare a livrării supravegheate nu constituie infracţiune. (8) Organele prevăzute la alin. (6) au obligaţia de a întocmi, la finalizarea livrării supravegheate pe teritoriul României, un proces-verbal cu privire la activităţile desfăşurate, pe care îl înaintează procurorului. ART. 152 LEGE nr. 82 din 13 iunie 2012 Această metodă specială de supraveghere instituită prin dispoziţiile Noului Cod de procedură Obţinerea datelor privind reţinerea datelor penală are în vedere obţinerea de la furnizori de reţele publice de comunicaţii electronice generate sau prelucrate de generate sau prelucrate de respectiv de furnizorii de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului, a datelor către furnizorii de reţele furnizorii de reţele publice de reţinute de către aceştia în conformitate cu prevederile Legii nr. 82/2012. publice de comunicaţii comunicaţii electronice şi de Pentru a putea fi utilizată această metodă sunt prevăzute în mod expres condiţii care trebuie electronice sau furnizorii de furnizorii de servicii de îndeplinite cumulativ, respectiv să existe o suspiciune rezonabilă cu privire la săvârşirea unei servicii de comunicaţii comunicaţii electronice infracţiuni, să existe temeiuri pentru a se crede că datele solicitate constituie probe pentru electronice destinate destinate publicului, precum şi categoriile de infracţiuni prevăzute de Legea nr. 82/2012. Sunt avute în vedere acele publicului, altele decât pentru modificarea şi infracţiuni la care fac referire dispoziţiile art. 1 alin. 1 al Legii nr. 82/2012, respectiv conţinutul comunicaţiilor, şi completarea Legii nr. 506/2004 infracţiunile grave. reţinute de către aceştia privind prelucrarea datelor cu Având în vedere că legiuitorul nu defineşte noţiunea de infracţiune gravă, urmează ca organul (1) Organele de urmărire caracter personal şi protecţia de urmărire penală să facă această apreciere în raport de anumite criterii deja consacrate penală, cu autorizarea vieţii private în sectorul cum ar fi consecinţele săvârşirii infracţiunii, valorile cărora li se aduc atingere, mijloacele prealabilă a judecătorului comunicaţiilor electronice folosite pentru comiterea faptei, pedeapsa prevăzută de lege, persoana făptuitorului etc. de drepturi şi libertăţi, pot ART. 1 Această condiţie de gravitate a faptei nu mai este cerută în situaţia în care obţinerea datelor solicita unui furnizor de (1) Prezenta lege stabileşte are ca scop rezolvarea cauzelor cu persoane dispărute ori sunt necesare pentru punerea în reţele publice de obligaţia furnizorilor de reţele executarea unui mandat de arestare sau de executare a pedepsei. comunicaţii electronice sau publice de comunicaţii Totodată trebuie precizat că această metodă specială de supraveghere nu vizează conţintul unui furnizor de servicii de electronice şi a furnizorilor de comunicaţiilor ci obţinerea acelor date reţinute de furnizori de reţele publice, de comunicare comunicaţii electronice servicii de comunicaţii electronice şi furnizori de servicii de comunicaţii, denumite date de trafic şi de localizare a destinate publicului electronice destinate publicului persoanelor fizice şi a persoanelor juridice, respectiv date necesare pentru identificarea unui transmiterea datelor de a reţine anumite date abonat sau a unui utilizator înregistrat. reţinute, în baza legii generate sau prelucrate în cadrul În ceea ce priveşte modalitatea de dispunere a acestei măsuri, dispoziţiile Noului Cod de speciale privind reţinerea activităţii lor pentru punerea procedură penală prevăd că măsura se solicită de organele de urmărire penală şi este datelor generate sau acestora la dispoziţia organelor autorizată în 48 de ore de la formularea cererii de către judecătorul de drepturi şi libertăţi226 prelucrate de furnizorii de de urmărire penală, instanţelor care se pronunţă prin încheiere motivată în camera de consiliu. reţele publice de de judecată şi organelor de stat De observat că dispoziţiile Noului Cod de procedură penală nu fac trimitere expresă la comunicaţii electronice şi cu atribuţii în domeniul procuror ca în cazul celorlalte măsuri speciale de supraveghere sau cercetare când denumeşte de furnizorii de servicii de siguranţei naţionale în scopul autoritatea care poate să se adreseze judecătorului de drepturi şi libertăţi ci la organele de comunicaţii electronice utilizării lor în cadrul activităţilor urmărire penală. destinate publicului, altele de prevenire, de cercetare, de Se are în vedere situaţia în care datele sunt obţinute în vederea rezolvării cauzelor cu decât conţinutul descoperire şi de urmărire persoane dispărute sau a punerii efective în executare a mandatelor de executare a comunicaţiilor, în cazul în penală a infracţiunilor grave sau pedepselor când competenţa este a organelor de poliţie şi nu a procurorului. care există o suspiciune pentru rezolvarea cauzelor cu Pentru toate celelalte situaţii în care procurorul supraveghează sau efectuează urmărirea rezonabilă cu privire la persoane dispărute ori pentru penală acesta este autoritatea îndreptăţită să se adreseze judecătorului de drepturi şi libertăţi săvârşirea unei infracţiuni punerea în executare a unui în vederea autorizării transmiterii datelor de către furnizori. şi există temeiuri pentru a mandat de arestare sau de În actuala reglementare (art. 18) organele de cercetare ale poliţiei judiciare au dreptul să se crede că datele solicitate executare a pedepsei. solicite datele numai cu aprobarea procurorului şi autorizarea judecătorului competent. constituie probe, pentru (2) Prezenta lege se aplică categoriile de infracţiuni datelor de trafic şi de localizare a prevăzute de legea privind persoanelor fizice şi a reţinerea datelor generate persoanelor juridice, precum şi sau prelucrate de furnizorii datelor necesare pentru de reţele publice de identificarea unui abonat sau comunicaţii electronice şi unui utilizator înregistrat. de furnizorii de servicii de ART. 16 comunicaţii electronice (1) Furnizorii de reţele publice destinate publicului. de comunicaţii electronice şi (2) Judecătorul de furnizorii de servicii de drepturi şi libertăţi se comunicaţii electronice destinate pronunţă în termen de 48 publicului au obligaţia ca, la de ore cu privire la solicitarea organelor de urmărire solicitarea organelor de penală, a instanţelor de judecată urmărire penală de şi a organelor de stat cu atribuţii transmitere a datelor, prin în domeniul securităţii naţionale, încheiere motivată, în formulată în aplicarea camera de consiliu. dispoziţiilor Codului de (3) Furnizorii de reţele procedură penală, precum şi a publice de comunicaţii celor din legile speciale în electronice şi furnizorii de materie, să transmită acestora, servicii de comunicaţii în cel mult 48 de ore de la data electronice destinate solicitării, datele reţinute potrivit227 publicului care colaborează prezentei legi. cu organele de urmărire (2) În cazul în care nu este penală au obligaţia de a posibilă transmiterea păstra secretul operaţiunii informaţiilor solicitate în efectuate. termenul prevăzut la alin. (1), furnizorii sunt obligaţi să anunţe solicitantul cu privire la motivul întârzierii şi, în orice caz, să transmită informaţiile solicitate în cel mult 5 zile de la data solicitării iniţiale. ART. 18) (1) Organele de cercetare ale poliţiei judiciare au dreptul să solicite datele reţinute în baza prezentei legi doar cu aprobarea procurorului care supraveghează sau efectuează urmărirea penală ori a procurorului competent potrivit procedurii de dare în urmărire a persoanelor şi cu aprobarea judecătorului competent. (2) Judecătorul se pronunţă cu privire la solicitarea procurorului de transmitere a datelor în 48 de ore, prin încheiere motivată, în camera de consiliu. ART. 153 LEGE nr. 656 din 7 decembrie Potrivit dispoziţiilor Noului Cod de procedură penală această metodă de supraveghere a Obţinerea de date 2002 pentru prevenirea şi situaţiei financiare a unei persoane se dispune de procuror din oficiu sau la cererea organului privind situaţia financiară a sancţionarea spălării banilor, de cercetare penală prin ordonanţă. unei persoane precum şi pentru instituirea Luarea măsurii trebuie însă încuviinţată în prealabil de către judecătorul de drepturi şi (1) Procurorul poate unor măsuri de prevenire şi libertăţi şi nu dispusă de către acesta. solicita, cu încuviinţarea combatere a finanţării actelor Textul nu prevede care este actul prin care judecătorul de drepturi şi libertăţi încuviinţează prealabilă a judecătorului de terorism luarea măsurii astfel încât până la o viitoare completare şi modificare legislativă, aceasta ar de drepturi şi libertăţi, unei ART. 34) putea fi o încheiere motivată. instituţii de credit sau În cazul infracţiunilor În Codul de procedură penală în vigoare nu există reglementări privind obţinerea de date cu228 oricărei alte instituţii care prevăzute la art. 29 şi 31, privire la situaţia financiară. Asemenea dispoziţii sunt în legile speciale menţionate, deţine date privind situaţia precum şi în cazul infracţiunii de deosebirea constând în aceea că nu se prevede obligativitatea încuviinţării de către judecător financiară a unei persoane finanţare a actelor de terorism, în timpul efectuării urmării penale. comunicarea datelor secretul bancar şi secretul privind existenţa şi profesional nu sunt opozabile conţinutul conturilor şi a organelor de urmărire penală şi altor situaţii financiare ale nici instanţelor de judecată. unei persoane în cazul în Datele şi informaţiile se transmit care există indicii temeinice la solicitarea scrisă a cu privire la săvârşirea unei procurorului sau a organelor de infracţiuni şi există cercetare penală, dacă cererea temeiuri pentru a se crede acestora a fost autorizată de că datele solicitate procuror, ori a instanţelor de constituie probe. judecată. (2) Măsura prevăzută la ART. 35) alin. (1) se dispune din (1) Când sunt indicii temeinice oficiu sau la cererea cu privire la săvârşirea organului de cercetare infracţiunii de spălare a banilor penală, prin ordonanţă sau de finanţare a actelor de care trebuie să cuprindă, în terorism, în scopul strângerii de afara menţiunilor probe sau al identificării prevăzute la art. 286 alin. făptuitorului pot fi dispuse (2): instituţia care este în următoarele măsuri: posesia ori care are sub a) punerea sub supraveghere control datele, numele a conturilor bancare şi a suspectului sau conturilor asimilate acestora; inculpatului, motivarea b) punerea sub supraveghere, îndeplinirii condiţiilor interceptarea sau înregistrarea prevăzute la alin. (1), comunicaţiilor; menţionarea obligaţiei c) accesul la sisteme instituţiei de a comunica informatice; imediat, în condiţii de d) livrarea supravegheată a confidenţialitate, datele sumelor de bani. solicitate. (2) Măsura prevăzută la alin. (3) Instituţia prevăzută la (1) lit. a) poate fi dispusă de alin. (1) este obligată să procuror pe o durată de cel mult pună de îndată la dispoziţie 30 de zile. Pentru motive229 datele solicitate. temeinice, această măsură poate fi prelungită de procuror prin ordonanţă motivată, fiecare prelungire neputând depăşi 30 de zile. Durata maximă a măsurii dispuse este de 4 luni. (3) Măsurile prevăzute la alin. (1) lit. b) şi c) pot fi dispuse de judecător, potrivit dispoziţiilor art. 91^1 - 91^6 din Codul de procedură penală, care se aplică în mod corespunzător. (4) Procurorul poate dispune să i se comunice înscrisuri, documente bancare, financiare ori contabile, în condiţiile prevăzute la alin. (1). (5) Măsura prevăzută la alin. (1) lit. d) poate fi dispusă de procuror şi este autorizată prin ordonanţă motivată, care trebuie să cuprindă, pe lângă menţiunile prevăzute la art. 203 din Codul de procedură penală, următoarele: a) indiciile temeinice care justifică măsura şi motivele pentru care măsura este necesară; b) detalii cu privire la banii care fac obiectul supravegherii; c) timpul şi locul efectuării livrării sau, după caz, itinerarul ce urmează a fi parcurs în vederea efectuării livrării, dacă acestea sunt cunoscute; d) datele de identificare a230 persoanelor autorizate să supravegheze livrarea. ART. 36) În cazul în care există indicii temeinice şi concrete că s-a săvârşit sau că se pregăteşte săvârşirea unei infracţiuni de spălare a banilor ori de finanţare a actelor de terorism, care nu poate fi descoperită sau ai cărei făptuitori nu pot fi identificaţi prin alte mijloace, pot fi folosiţi, în vederea strângerii datelor privind existenţa infracţiunii şi identificarea făptuitorilor, investigatori sub acoperire, în condiţiile prevăzute de Codul de procedură penală. LEGE nr. 508 din 17 noiembrie 2004 privind înfiinţarea, organizarea şi funcţionarea în cadrul Ministerului Public a Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism ART. 16) (1) Când sunt indicii temeinice cu privire la săvârşirea uneia dintre infracţiunile atribuite prin prezenta lege în competenţa Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism, în scopul strângerii de probe sau al identificării făptuitorului, pot fi231 dispuse în condiţiile Codului de procedură penală ori ale legilor speciale următoarele măsuri: a) punerea sub supraveghere a conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora; b) punerea sub supraveghere, interceptarea sau înregistrarea comunicaţiilor; c) accesul la sisteme informatice. (2) Procurorii Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism pot dispune să li se comunice, în original sau în copie, orice date, informaţii, înscrisuri, documente bancare, financiare ori contabile şi altele asemenea, oricărei persoane care le deţine ori de la care emană, aceasta fiind obligată să se conformeze, în condiţiile alin. (1). (3) Nerespectarea obligaţiei prevăzute la alin. (2) atrage răspunderea juridică, potrivit legii. (4) Măsurile prevăzute la alin. (1) lit. a) şi c) pot fi dispuse de procurorii Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism pe o durată de cel mult 30 de zile. Pentru motive temeinice aceste măsuri pot fi prelungite de procuror prin232 ordonanţă motivată, fiecare prelungire neputând depăşi 30 de zile. Durata maximă a măsurilor dispuse este de 120 de zile. (5) Măsura prevăzută la alin. (1) lit. b) poate fi dispusă de judecător, potrivit dispoziţiilor art. 91^1 - 91^6 din Codul de procedură penală, care se aplică în mod corespunzător. ART. 19) (1) Verificarea conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora poate fi efectuată numai la cererea procurorului Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism care efectuează urmărirea penală în cauză. (2) Secretul bancar şi cel profesional, cu excepţia secretului profesional al avocatului, exercitat în condiţiile legii, nu sunt opozabile procurorului, după începerea urmăririi penale, şi nici instanţei de judecată. Datele şi informaţiile solicitate de procuror sau de instanţa de judecată se comunică la cererea scrisă a procurorului, în cursul urmăririi penale, sau a instanţei, în cursul judecăţii. ORDONANŢĂ DE URGENŢĂ nr.233 43 din 4 aprilie 2002 privind Direcţia Naţională Anticorupţie ART. 16*) (1) Când sunt indicii temeinice cu privire la săvârşirea uneia dintre infracţiunile atribuite prin prezenta ordonanţă de urgenţă în competenţa Direcţiei Naţionale Anticorupţie, în scopul strângerii de probe sau al identificării făptuitorului, pot fi dispuse următoarele măsuri: a) punerea sub supraveghere a conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora; ….. (2) Măsurile prevăzute la alin. (1) lit. a) şi c) pot fi dispuse de procurorii Direcţiei Naţionale Anticorupţie, pe o durată de cel mult 30 de zile. Pentru motive temeinice aceste măsuri pot fi prelungite de procuror prin ordonanţă motivată, fiecare prelungire neputând depăşi 30 de zile. Durata maximă a măsurilor dispuse este de 4 luni. (4) Procurorii Direcţiei Naţionale Anticorupţie pot dispune să li se comunice înscrisuri, documente bancare, financiare ori contabile, în condiţiile prevăzute la alin. (1). ART. 20) (1) După începerea urmăririi penale secretul bancar şi cel profesional, cu excepţia234 secretului profesional al avocatului, nu sunt opozabile procurorilor Direcţiei Naţionale Anticorupţie. Datele şi informaţiile solicitate de procuror se comunică la cererea scrisă a acestuia. (2) Dispoziţiile alin. (1) se aplică în mod corespunzător şi cu privire la instanţa de judecată. (3) Verificarea conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora se realizează numai la cererea procurorului din cadrul Direcţiei Naţionale Anticorupţie care efectuează urmărirea penală. LEGE nr. 78 din 8 mai 2000 pentru prevenirea, descoperirea şi sancţionarea faptelor de corupţie ART. 26) Secretul bancar şi cel profesional, cu excepţia secretului profesional al avocatului exercitat în condiţiile legii, nu sunt opozabile procurorului, după începerea urmăririi penale, şi nici instanţei de judecată. Datele şi informaţiile solicitate de procuror sau de instanţa de judecată se comunică la cererea scrisă a procurorului, în cursul urmăririi penale, sau a instanţei,235 în cursul judecăţii. ART. 27) (1) Când sunt indicii temeinice cu privire la săvârşirea uneia dintre infracţiunile prevăzute în prezenta lege, în scopul strângerii de probe sau al identificării făptuitorului, procurorul poate să autorizeze motivat, pe o durată de cel mult 30 de zile: a) punerea sub supraveghere a conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora; ….. d) comunicarea de înscrisuri, documente bancare, financiare ori contabile. (2) Pentru motive temeinice autorizarea prevăzută la alin. (1) poate fi prelungită, în aceleaşi condiţii, fiecare prelungire neputând depăşi 30 de zile. Durata maximă a măsurilor prevăzute la alin. (1) lit. a) - c) autorizate este de 4 luni. (3) În cursul judecăţii, instanţa poate dispune prelungirea măsurilor prevăzute la alin. (1), prin încheiere motivată. LEGE nr. 656 din 7 decembrie 2002 pentru prevenirea şi sancţionarea spălării banilor, precum şi pentru instituirea unor măsuri de prevenire şi combatere a finanţării actelor236 de terorism ART. 35) (1) Când sunt indicii temeinice cu privire la săvârşirea infracţiunii de spălare a banilor sau de finanţare a actelor de terorism, în scopul strângerii de probe sau al identificării făptuitorului pot fi dispuse următoarele măsuri: a) punerea sub supraveghere a conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora; ….. (2) Măsura prevăzută la alin. (1) lit. a) poate fi dispusă de procuror pe o durată de cel mult 30 de zile. Pentru motive temeinice, această măsură poate fi prelungită de procuror prin ordonanţă motivată, fiecare prelungire neputând depăşi 30 de zile. Durata maximă a măsurii dispuse este de 4 luni. …. (4) Procurorul poate dispune să i se comunice înscrisuri, documente bancare, financiare ori contabile, în condiţiile prevăzute la alin. (1). ART. 154 - Noul Cod de procedură penală reglementează procedura de conservare a datelor informatice, Conservarea datelor inclusiv a celor referitoare la traficul internațional care au fost stocate prin intermediul unui informatice sistem informatic și care se află în posesia sau controlul unui furnizor de rețele publice de (1) Dacă există o comunicații electronice ori furnizor de servicii de comunicații electronice destinate publicului. suspiciune rezonabilă cu Sunt avute în vedere acele date la care se referă Legea nr. 82/2012 (art. 1 alin. 1) precum şi privire la pregătirea sau datele privind situaţia financiară a unei persoane obţinute ca urmare a dispunerii măsurilor săvârşirea unei infracţiuni, speciale de supraveghere sau cercetare prevăzute la art. 152 şi 153 din Noul Cod de procedură237 în scopul strângerii de penală (analizate anterior). probe ori identificării Conservarea datelor informatice are loc dacă există pericolul pierderii sau modificării acestora şi făptuitorului, suspectului dacă există o suspiciune rezonabilă cu privire la pregătirea sau săvârşirea unei infracţiuni iar sau a inculpatului, scopul urmat este strângerea de probe sau identificarea făptuitorului. Aceste condiţii trebuie procurorul care îndeplinite cumulativ. supraveghează sau Măsura se dispune de procuror din oficiu sau la cererea organului de cercetare penală în cazul în efectuează urmărirea care procurorul execută supravegherea, pe o durată de maxim 60 de zile prin ordonanţă şi poate penală poate dispune fi prelungită pentru motive temeinic justificate o singură dată tot de procuror pe o durată de conservarea imediată a maxim 30 zile. anumitor date informatice, Elementele pe care trebuie să le conţină ordonanţa procurorului sunt arătate în mod expres în inclusiv a datelor alin. 2 al art. 154 din Noul Cod de procedură penală. referitoare la traficul În cazul în care procurorul solicită furnizorului de servicii sau comunicaţii transmiterea datelor informaţional, care au fost conservate, este necesară autorizarea prealabilă a judecătorului de drepturi şi libertăţi, stocate prin intermediul termenele de 60, respectiv 30 zile aplicându-se în mod corespunzător. Judecătorul de drepturi şi unui sistem informatic şi libertăţi se pronunţă în 48 ore prin încheierea motivată în camera de consiliu. care se află în posesia sau Până la terminarea urmăririi penale, procurorul are obligaţia să încunoştiinţeze în scris sub controlul unui furnizor persoanele împotriva cărora se efectuează urmărirea penală şi ale căror date au fost de reţele publice de conservate. comunicaţii electronice ori unui furnizor de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului, în cazul în care există pericolul pierderii sau modificării acestora. (2) Conservarea se dispune de procuror, din oficiu sau la cererea organului de cercetare penală, pe o durată de maximum 60 de zile, prin ordonanţă care trebuie să cuprindă, în afara menţiunilor prevăzute la art. 286 alin. (2): furnizorii de reţele publice de comunicaţii electronice ori238 furnizorii de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului în posesia cărora se află datele informatice ori care le au sub control, numele făptuitorului, suspectului sau inculpatului, dacă este cunoscut, descrierea datelor ce trebuie conservate, motivarea îndeplinirii condiţiilor prevăzute la alin. (1), durata pentru care a fost emisă, menţionarea obligaţiei persoanei sau furnizorilor de reţele publice de comunicaţii electronice ori furnizorilor de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului de a conserva imediat datele informatice indicate şi de a le menţine integritatea, în condiţii de confidenţialitate. (3) Măsura conservării poate fi prelungită, pentru motive temeinic justificate, de procuror, o singură dată, pe o durată de maximum 30 de zile. (4) Ordonanţa procurorului se transmite, de îndată, oricărui furnizor de reţele publice de comunicaţii electronice ori239 furnizor de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului în posesia căruia se află datele prevăzute la alin. (1) ori care le are sub control, acesta fiind obligat să le conserve imediat, în condiţii de confidenţialitate. (5) În cazul în care datele referitoare la traficul informaţional se află în posesia mai multor furnizori de reţele publice de comunicaţii electronice ori furnizori de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului, furnizorul în posesia sau sub controlul căruia se află datele informatice are obligaţia de a pune, de îndată, la dispoziţia organului de urmărire penală informaţiile necesare identificării celorlalţi furnizori, în vederea cunoaşterii tuturor elementelor din lanţul de comunicare folosit. (6) În termenul prevăzut la alin. (2) şi (3), procurorul care supraveghează sau efectuează urmărirea penală poate, cu autorizarea prealabilă a240 judecătorului de drepturi şi libertăţi, să solicite unui furnizor de reţele publice de comunicaţii electronice ori unui furnizor de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului transmiterea datelor conservate potrivit legii ori poate dispune ridicarea acestei măsuri. Dispoziţiile art. 170 alin. (2^1) - (2^5), alin. (4) şi (5) şi ale art. 171 se aplică în mod corespunzător. (7) Judecătorul de drepturi şi libertăţi se pronunţă în termen de 48 de ore cu privire la solicitarea organelor de urmărire penală de transmitere a datelor, prin încheiere motivată, în camera de consiliu. (8) Până la terminarea urmăririi penale, procurorul este obligat să încunoştinţeze, în scris, persoanele faţă de care se efectuează urmărirea penală şi ale căror date au fost conservate. Art. 155 - Abrogat241 Percheziţia şi ridicarea de Art. 100 Noul Cod de procedură penală prevede două noi forme de percheziţie, respectiv percheziţia obiecte şi înscrisuri Percheziţia informatică şi percheziţia unui vehicul, alături de cea domiciliară sau corporală. Art. 156 (2) Percheziţia poate fi Codul în vigoare nu conţine prevederi exprese cu privire la percheziţia informatică. Dispoziţii comune domiciliară sau corporală. Fidel principiilor proporţionalităţii şi respectării demnităţii umane, Noul Cod de procedură (1) Percheziţia poate fi penală stipulează expres că percheziţia trebuie efectuată în condiţiile respectării acestor domiciliară, corporală, valori, astfel încât să nu devină o „ingerinţă disproporţionată în viaţa privată” a persoanei. informatică sau a unui vehicul. (2) Percheziţia se efectuează cu respectarea demnităţii, fără a constitui ingerinţă disproporţională în viaţa privată. ART. 157 Art. 100 Elementul de noutate îl constituie faptul că percheziţia se poate dispune când există o Cazurile şi condiţiile în Percheziţia suspiciune rezonabilă cu privire la săvârşirea unei infracţiuni ori la deţinerea unor obiecte sau care se poate dispune (1) Când persoana căreia i s-a înscrisuri ce au legătură cu o infracţiune şi se presupune că percheziţia poate conduce la percheziţia domiciliară cerut să predea vreun obiect sau descoperirea probelor, conservarea urmelor infracţiunii sau la predarea suspectului ori (1) Percheziţia vreun înscris dintre cele arătate inculpatului. domiciliară ori a bunurilor în art. 98 tăgăduieşte existenţa În actuala reglementare, efectuarea percheziţiei domiciliare este condiţionată de existenţa aflate în domiciliu poate fi sau deţinerea acestora, precum unor indicii temeinice că în acest mod s-ar putea descoperi şi strânge probe sau de dispusă dacă există o şi ori de câte ori există indicii refuzul persoanei de a preda de bună voie obiectele şi înscrisurile care privesc săvârşirea unei suspiciune rezonabilă cu temeinice că efectuarea unei infracţiuni . privire la săvârşirea unei percheziţii este necesară pentru De asemenea, Noul Cod defineşte noţiunea de domiciliu în care se poate efectua percheziţia, infracţiuni de către o descoperirea şi strângerea prin aceasta înţelegându-se nu numai locuinţa ci orice spaţiu delimitat în orice mod care persoană ori la deţinerea probelor, se poate dispune aparţine ori este folosit de o persoană fizică sau juridică. Astfel, în cazul persoanei fizice unor obiecte sau înscrisuri efectuarea acesteia. percheziţia va putea viza apartamentul, sau după caz, construcţia, curtea, anexele şi orice loc ce au legătură cu o împrejmuit care ţin de acestea, iar la persoana juridică, sediul societăţii şi spaţiile care aparţin infracţiune şi se presupune de acesta. Sunt definite astfel în concret locurile în care se poate efectua percheziţia că percheziţia poate domiciliară. conduce la descoperirea şi strângerea probelor cu privire la această infracţiune, la conservarea urmelor săvârşirii infracţiunii sau la prinderea suspectului ori inculpatului. (2) Prin domiciliu se242 înţelege o locuinţă sau orice spaţiu delimitat în orice mod ce aparţine ori este folosit de o persoană fizică sau juridică. ART. 158 Art. 100 Procedura de emitere a mandatului de percheziţie domiciliară instituită de Noul Cod de Procedura de emitere a Percheziţia procedură penală, conţine elemente noi în raport cu reglementarea actuală, în ceea ce mandatului de percheziţie (3) Percheziţia domiciliară poate priveşte denumirea actului procedural, autoritatea care îl dispune, datele pe care trebuie să le domiciliară fi dispusă numai de judecător, prevadă cererea formulată de procuror şi încheierea prin care se pronunţă judecătorul, (1) Percheziţia prin încheiere motivată, în cursul termenul în care acesta este obligat să soluţioneze cererea de percheziţie, faptul că aceasta domiciliară poate fi dispusă urmăririi penale, la cererea nu este supusă căilor de atac, condiţiile în care se poate efectua o nouă percheziţie, în cursul urmăririi penale, procurorului, sau în cursul posibilitatea dispunerii percheziţiei şi în vederea punerii în executare a mandatului de la cererea procurorului, de judecăţii. În cursul urmăririi arestare preventivă a inculpatului. judecătorul de drepturi şi penale, percheziţia domiciliară Astfel, în cursul urmăririi penale, percheziţia domiciliară se dispune de judecătorul de drepturi libertăţi de la instanţa se dispune de judecătorul de la şi libertăţi la solicitarea procurorului, prin încheierea motivată. În actuala reglementare căreia i-ar reveni instanţa căreia i-ar reveni percheziţia se dispune de judecător, acesta putând fi oricare din judecătorii de la instanţa competenţa să judece competenţa să judece cauza în competentă. cauza în primă instanţă sau primă instanţă sau de la instanţa În baza încheierii pe care se pronunţă asupra cererii procurorului judecătorul de drepturi şi de la instanţa corespunzătoare în grad libertăţi emite un mandat de percheziţie domiciliară, în timp ce în actualul Cod de procedură corespunzătoare în grad acesteia în a cărei circumscripţie penală judecătorul emite o autorizaţie de percheziţie. acesteia în a cărei se află sediul parchetului din Încheierea dată de judecătorul de drepturi şi libertăţi nu este supusă căilor de atac, circumscripţie se află sediul care face parte procurorul care reglementarea în vigoare neconţinând dispoziţii exprese în acest sens. parchetului din care face efectuează sau supraveghează Noul Cod de procedură penală prevede expres că o nouă percheziţie poate fi efectuată în parte procurorul care urmărirea penală. acelaşi loc numai dacă au apărut ori s-au descoperit fapte sau împrejurări noi necunoscute la efectuează sau (4) Percheziţia domiciliară se momentul soluţionării cererii anterioare de către judecător. Actualul Cod de procedură penală supraveghează urmărirea dispune în cursul urmăririi nu conţine dispoziţii sub acest aspect, singura menţiune fiind că autorizaţia de percheziţie penală. În cursul judecăţii, penale în camera de consiliu, poate fi folosită o singură dată. percheziţia se dispune, din fără citarea părţilor. Participarea Un alt element de noutate îl reprezintă faptul că în cursul judecăţii, instanţa de judecată oficiu sau la cererea procurorului este obligatorie. poate dispune efectuarea percheziţiei în vederea punerii în executare a mandatului de procurorului, de către (4^1) În baza încheierii, arestare preventivă a inculpatului, din oficiu sau la cererea procurorului. instanţa învestită cu judecătorul emite de îndată Elementele pe care trebuie să le conţină cererea procurorului prin care se solicită emiterea judecarea cauzei. autorizaţia de percheziţie, care mandatului de percheziţie domiciliară sunt prevăzute expres în Noul Cod de procedură penală, (2) Cererea formulată de trebuie să cuprindă: în timp ce în actualul cod nu există astfel de prevederi. procuror trebuie să a) denumirea instanţei; Prin definirea cuprinsului cererii formulate de procuror s-a creat posibilitatea reală pentru cuprindă: b) data, ora şi locul emiterii; judecătorul de drepturi şi libertăţi de a se pronunţa în deplină cunoştinţă de cauză. a) descrierea locului unde c) numele, prenumele şi De asemenea şi încheierea prin care judecătorul dispune admiterea cererii mandatului de urmează a se efectua calitatea persoanei care a emis percheziţie trebuie să cuprindă anumite elemente care sunt mai bine definite decât în actuala243 percheziţia, iar dacă sunt autorizaţia de percheziţie; reglementare, unele dintre acestea neregăsindu-se în dispoziţiile Codului de procedură penală suspiciuni rezonabile d) perioada pentru care s-a în vigoare (ex. perioada pentru care s-a emis mandatul, descrierea făptuitorului, suspectului privind existenţa sau emis autorizaţia; sau inculpatului care se bănuieşte că se afla în locul unde se efectuează percheziţia). posibilitatea transferării e) locul unde urmează a se Conform Noului Cod de procedură penlă când se dispune prin încheiere asupra cererii de probelor, datelor sau efectua percheziţia; efectuare a percheziţiei, întocmirea minutei de către judecător este obligatorie, dispoziţie care persoanelor căutate în f) numele persoanei la nu există în Codul de procedură penală în vigoare. locuri învecinate, domiciliul sau reşedinţa căreia se descrierea acestor locuri; efectuează percheziţia; b) indicarea probelor ori g) numele învinuitului sau a datelor din care rezultă inculpatului. suspiciunea rezonabilă cu (5) Percheziţia corporală sau privire la săvârşirea unei asupra vehiculelor poate fi infracţiuni sau cu privire la dispusă, după caz, de organul de deţinerea obiectelor ori cercetare penală, de procuror înscrisurilor ce au legătură sau de judecător. cu o infracţiune; (6) Percheziţia domiciliară nu c) indicarea infracţiunii, a poate fi dispusă înainte de probelor sau a datelor din începerea urmăririi penale. care rezultă că în locul în care se solicită efectuarea ART. 101 percheziţiei se află Percheziţia domiciliară în suspectul ori inculpatul sau cursul urmăririi penale pot fi descoperite probe cu Percheziţia dispusă în cursul privire la săvârşirea urmăririi penale, potrivit art. infracţiunii ori urme ale 100, se efectuează de procuror săvârşirii infracţiunii; sau de organul de cercetare d) numele, prenumele şi, penală, însoţit, după caz, de dacă este necesar, lucrători operativi. descrierea suspectului sau inculpatului despre care se ART. 102 bănuieşte că se află în locul Percheziţia domiciliară în unde se efectuează cursul judecăţii percheziţia, precum şi Instanţa poate proceda la indicarea urmelor săvârşirii efectuarea percheziţiei cu ocazia infracţiunii ori a altor unei cercetări locale. obiecte despre care se În celelalte cazuri, dispoziţia presupune că există în locul instanţei de judecată de a se244 ce urmează a fi efectua o percheziţie se percheziţionat. comunică procurorului, în (3) În cazul în care, în vederea efectuării acesteia. timpul efectuării percheziţiei, se constată că au fost transferate probe, date sau că persoanele căutate s-au ascuns în locuri învecinate, mandatul de percheziţie este valabil, în condiţiile legii, şi pentru aceste locuri. Continuarea efectuării percheziţiei în această situaţie se încuviinţează de către procuror. (4) Procurorul înaintează cererea împreună cu dosarul cauzei judecătorului de drepturi şi libertăţi. (5) Cererea prin care se solicită încuviinţarea efectuării percheziţiei domiciliare se soluţionează, în termen de 24 de ore, în camera de consiliu, fără citarea părţilor. Participarea procurorului este obligatorie. (6) Judecătorul dispune, prin încheiere, admiterea cererii, atunci când este întemeiată, şi încuviinţarea efectuării percheziţiei şi emite de îndată mandatul de percheziţie. Întocmirea245 minutei este obligatorie. (7) Încheierea instanţei şi mandatul de percheziţie trebuie să cuprindă: a) denumirea instanţei; b) data, ora şi locul emiterii; c) numele, prenumele şi calitatea persoanei care a emis mandatul de percheziţie; d) perioada pentru care s-a emis mandatul, care nu poate depăşi 15 zile; e) scopul pentru care a fost emis; f) descrierea locului unde urmează a se efectua percheziţia sau, dacă este cazul, şi a locurilor învecinate acestuia; g) numele sau denumirea persoanei la domiciliul, reşedinţa ori sediul căreia se efectuează percheziţia, dacă este cunoscută; h) numele făptuitorului, suspectului sau inculpatului, dacă este cunoscut; i) descrierea făptuitorului, suspectului sau inculpatului despre care se bănuieşte că se află în locul unde se efectuează percheziţia, indicarea urmelor săvârşirii246 infracţiunii sau a altor obiecte despre care se presupune că există în locul ce urmează a fi percheziţionat; j) menţiunea că mandatul de percheziţie poate fi folosit o singură dată; k) semnătura judecătorului şi ştampila instanţei. (8) În cazul în care judecătorul de drepturi şi libertăţi apreciază că nu sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la art. 157, dispune, prin încheiere, respingerea cererii de efectuare a percheziţiei domiciliare. (9) Încheierea prin care judecătorul de drepturi şi libertăţi se pronunţă asupra cererii de încuviinţare a efectuării percheziţiei domiciliare nu este supusă căilor de atac. (10) O nouă cerere de efectuare a unei percheziţii domiciliare în acelaşi loc poate fi formulată dacă au apărut ori s-au descoperit fapte sau împrejurări noi, necunoscute la momentul soluţionării cererii anterioare de către247 judecător. (11) În cursul judecăţii, din oficiu sau la cererea procurorului, instanţa de judecată poate dispune efectuarea unei percheziţii în vederea punerii în executare a mandatului de arestare preventivă a inculpatului, precum şi în cazul în care există suspiciuni rezonabile că în locul unde se solicită efectuarea percheziţiei există mijloace materiale de probă ce au legătură cu infracţiunea ce face obiectul cauzei. Dispoziţiile alin. (2) - (8) şi ale art. 157 se aplică în mod corespunzător. ART. 159 ART. 103 În Noul Cod de procedură penală se prevede că percheziţia domiciliară nu poate fi începută Efectuarea percheziţiei Timpul de efectuare a înainte de ora 6,00 sau după ora 20,00 cu excepţia infracţiunii flagrante sau al cazului în care domiciliare percheziţiei se efectuează într-un local deschis publicului la acea oră. Aparent, dispoziţiile Noului Cod (1) Mandatul de Ridicarea de obiecte şi diferă de actuala reglementare conform căreia percheziţia se poate face între orele 6,00 – percheziţie se comunică înscrisuri, precum şi percheziţia 20,00, iar odată începută pote continua şi în timpul nopţii. procurorului, care ia măsuri domiciliară se pot face între În realitate nu există deosebiri de fond între cele două reglementări, ambele permiţând pentru executarea orele 6,00 - 20,00, iar în celelalte continuarea percheziţiei începută între orele 6 – 20 şi pe parcursul nopţii. acestuia. ore numai în caz de infracţiune Elementele noi care nu se regăsesc în Codul de procedură penală în vigoare se referă la (2) Percheziţia se flagrantă sau când percheziţia posibilitatea organelor judiciare de a restricţiona libertatea de mişcare a persoanelor prezente efectuează de procuror sau urmează să se efectueze într-un sau a accesului altor persoane la locul percheziţiei pe durata acesteia dacă este necesar, de organul de cercetare local public. Percheziţia începută obligativitatea organului judiciar de a înmâna o copie a mandatului emis de judecător uneia penală, însoţit, după caz, între orele 6,00 - 20,00 poate din persoanele expres arătate în textul de lege, precum şi obligativitatea organului judiciar de de lucrători operativi. continua şi în timpul nopţii. a solicita înainte de începerea percheziţiei predarea de bună – voie a persoanelor sau a (3) Percheziţia obiectelor căutate care, dacă sunt predate, percheziţia nu se mai efectuează. domiciliară nu poate fi ART. 104 De asemenea, un alt element de noutate îl constituie dreptul recunoscut expres persoanei începută înainte de ora Procedura percheziţiei (fizice sau juridice) la care se efectuează percheziţia, reprezentantului acesteia, membrului de248 6,00 sau după ora 20,00, cu (1) Organul judiciar care familie sau oricărei persoane în prezenţa căreia se face percheziţia şi care are capacitate excepţia infracţiunii urmează a efectua percheziţia deplină de exerciţiu ca la efectuarea percheziţiei să participe un avocat. flagrante sau când este obligat ca, în prealabil, să se Totodată, noile dispoziţii legale instituie dreptul persoanei percheziţionate de a fi asistată ori percheziţia urmează să se legitimeze şi, în cazurile reprezentată de o persoană de încredere, dispoziţie care nu există în Codul de procedură efectueze într-un local prevăzute de lege, să prezinte penală în vigoare, care permite reprezentarea numai în lipsa acesteia. deschis publicului la acea autorizaţia dată de judecător. Noul Cod de procedură penală prevede şi situaţiile în care percheziţia poate începe fără oră. (2) Ridicarea de obiecte şi înmânarea copiei mandatului de percheziţie fără solicitarea prealabilă de predare a persoanei (4) În cazul în care este înscrisuri precum şi percheziţia sau obiectelor, fără informarea privind posibilitatea prezenţei unui avocat ori a unei persoane necesar, organele judiciare domiciliară se fac în prezenţa de încredere, cazurile de acest gen fiind expres şi limitativ arătate în textul de lege. pot restricţiona libertatea persoanei de la care se ridică Dispoziţii noi care nu sunt în actuala reglementare sunt şi cele referitoare la folosirea forţei de de mişcare a persoanelor obiecte ori înscrisuri, sau la care către organele judiciare în mod adevcat şi proporţional pentru a pătrunde într-un domiciliu, prezente sau accesul altor se efectuează percheziţia, iar în cazurile în care există această posibilitate fiind expres şi limitativ arătate. persoane în locul unde se lipsa acesteia, în prezenţa unui Totodată, Noul Cod de procedură penală stipulează că atât locul cât şi obiectele sau efectuează percheziţia, pe reprezentant, a unui membru al persoanele găsite pe parcursul percheziţiei pot fi fotografiate ori înregistrate audio-video durata efectuării acesteia. familiei, sau a unui vecin, având după care fotografiile şi înregistrările se anexează procesului – verbal de percheziţie şi fac (5) Înainte de începerea capacitate de exerciţiu. parte integrantă din acesta (prevedere nouă). percheziţiei, organul (3) Aceste operaţiuni se judiciar se legitimează şi efectuează de organul judiciar în înmânează o copie a prezenţa unor martori asistenţi. mandatului emis de (4) Când persoana la care se judecător persoanei la care face percheziţia este reţinută ori se va efectua percheziţia, arestată, va fi adusă la reprezentantului acesteia percheziţie. În cazul în care nu sau unui membru al poate fi adusă, ridicarea de familiei, iar în lipsă, oricărei obiecte şi înscrisuri, precum şi alte persoane cu capacitate percheziţia domiciliară se fac în deplină de exerciţiu care prezenţa unui reprezentant ori a cunoaşte persoana la care unui membru de familie, iar în se va efectua percheziţia şi, lipsa acestora, a unui vecin, dacă este cazul, custodelui. având capacitate de exerciţiu. (6) În cazul percheziţiei (5) Este interzisă efectuarea în efectuate la sediul unei acelaşi timp cu percheziţia a persoane juridice, oricăror acte procedurale în mandatul de percheziţie se aceeaşi cauză, care prin natura înmânează lor împiedică persoana la care se reprezentantului acesteia face percheziţia să participe la sau, în lipsa percheziţie.249 reprezentantului, oricărei alte persoane cu capacitate ART. 105 deplină de exerciţiu care se Efectuarea percheziţiei află în sediu ori este domiciliare angajat al persoanei Organul judiciar care juridice respective. efectuează percheziţia are (7) În cazul în care dreptul să deschidă încăperile efectuarea percheziţiei este sau alte mijloace de păstrare în extinsă în locuinţele care s-ar putea găsi obiectele învecinate în condiţiile art. sau înscrisurile căutate, dacă cel 158 alin. (3), persoanele din în măsură să le deschidă refuză aceste spaţii vor fi aceasta. înştiinţate cu privire la Organul judiciar este obligat extinderea efectuării să se limiteze la ridicarea numai percheziţiei. a obiectelor şi înscrisurilor care (8) Persoanelor au legătură cu fapta săvârşită; prevăzute la alin. (5) şi (6) li obiectele sau înscrisurile a căror se solicită, înainte de circulaţie sau deţinere este începerea percheziţiei, interzisă se ridică totdeauna. predarea de bunăvoie a Organul judiciar trebuie să ia persoanelor sau a măsuri ca faptele şi împrejurările obiectelor căutate. din viaţa personală a celui la Percheziţia nu se mai care se efectuează percheziţia şi efectuează dacă care nu au legătură cu cauza, să persoanele sau obiectele nu devină publice. indicate în mandat sunt predate. (9) Persoanelor prevăzute la alin. (5) şi (6) li se aduce la cunoştinţă că au dreptul ca la efectuarea percheziţiei să participe un avocat. Dacă se solicită prezenţa unui avocat, începerea percheziţiei este amânată până la sosirea acestuia, dar nu mai mult250 de două ore de la momentul la care acest drept este comunicat, luându-se măsuri de conservare a locului ce urmează a fi percheziţionat. În cazuri excepţionale, ce impun efectuarea percheziţiei de urgenţă, sau în cazul în care avocatul nu poate fi contactat, percheziţia poate începe şi înainte de expirarea termenului de două ore. (10) De asemenea, persoanei percheziţionate i se va permite să fie asistată ori reprezentată de o persoană de încredere. (11) Când persoana la care se face percheziţia este reţinută ori arestată, va fi adusă la percheziţie. În cazul în care nu poate fi adusă, ridicarea de obiecte şi înscrisuri, precum şi percheziţia domiciliară se fac în prezenţa unui reprezentant ori martor asistent. (12) Organul judiciar care efectuează percheziţia are dreptul să deschidă, prin folosirea forţei, încăperile, spaţiile, mobilierul şi alte obiecte în care s-ar putea251 găsi obiectele, înscrisurile, urmele infracţiunii sau persoanele căutate, în cazul în care posesorul acestora nu este prezent sau nu doreşte să le deschidă de bunăvoie. La deschiderea acestora, organele judiciare ce efectuează percheziţia trebuie să evite daunele nejustificate. (13) Organul judiciar este obligat să se limiteze la ridicarea numai a obiectelor şi înscrisurilor care au legătură cu fapta pentru care se efectuează urmărirea penală. Obiectele sau înscrisurile a căror circulaţie ori deţinere este interzisă sau în privinţa cărora există suspiciunea că pot avea o legătură cu săvârşirea unei infracţiuni pentru care acţiunea penală se pune în mişcare din oficiu se ridică întotdeauna. (14) În mod excepţional, percheziţia poate începe fără înmânarea copiei mandatului de percheziţie, fără solicitarea prealabilă de predare a persoanei sau a obiectelor, precum şi fără informarea prealabilă252 privind posibilitatea solicitării prezenţei unui avocat ori a unei persoane de încredere, în următoarele cazuri: a) când este evident faptul că se fac pregătiri pentru acoperirea urmelor sau distrugerea probelor ori a elementelor ce prezintă importanţă pentru cauză; b) dacă există suspiciunea că în spaţiul în care urmează a se efectua percheziţia se află o persoană a cărei viaţă sau integritate fizică este pusă în pericol; c) dacă există suspiciunea că persoana căutată s-ar putea sustrage procedurii. (15) În cazul în care în spaţiul unde urmează a fi efectuată percheziţia nu se află nicio persoană, aceasta se efectuează în prezenţa unui martor asistent. (16) În cazurile prevăzute la alin. (14) şi (15), copia mandatului de percheziţie se înmânează de îndată ce este posibil. (17) Organele judiciare care efectuează percheziţia253 pot folosi forţa, în mod adecvat şi proporţional, pentru a pătrunde într-un domiciliu: a) dacă există motive temeinice pentru a anticipa rezistenţă armată sau alte tipuri de violenţă ori există un pericol cu privire la distrugerea probelor; b) în cazul unui refuz sau dacă nu a fost primit niciun răspuns la solicitările organelor judiciare de a pătrunde în domiciliu. (18) Este interzisă efectuarea în acelaşi timp cu percheziţia a oricăror acte procedurale în aceeaşi cauză, care prin natura lor împiedică persoana la care se face percheziţia să participe la efectuarea acesteia, cu excepţia situaţiei în care se desfăşoară, în aceeaşi cauză, simultan mai multe percheziţii. (19) Locul în care se desfăşoară percheziţia, precum şi persoanele sau obiectele găsite pe parcursul percheziţionării pot fi fotografiate ori înregistrate audiovideo. (20) Înregistrarea audiovideo sau fotografiile254 efectuate sunt anexate procesului-verbal de percheziţie şi fac parte integrantă din acesta. ART. 160 ART. 107 În ceea ce priveşte identificarea şi păstrarea obiectelor găsite la percheziţie, Noul Cod de Identificarea şi păstrarea Identificarea şi păstrarea procedură penală preia în cea mai mare parte actualele reglementări, singura prevedere nouă obiectelor obiectelor se referă la obligaţia organului judiciar de a pune în vedere persoanei căreia i s-au lăsat în (1) După identificare, Obiectele sau înscrisurile se păstrare obiectele ce nu se pot ridica că trebuie să le conserve şi să le pună la dispoziţia obiectele sau înscrisurile se prezintă persoanei de la care organelor de urmărire penală la cererea acestora. prezintă persoanei de la sunt ridicate şi celor care asistă, care sunt ridicate şi pentru a fi recunoscute şi a fi persoanelor prezente, însemnate de către acestea spre pentru a fi recunoscute şi a neschimbare, după care se fi însemnate de către etichetează şi se sigilează. acestea spre neschimbare, Obiectele care nu pot fi după care se etichetează şi însemnate ori pe care nu se pot se sigilează. aplica etichete şi sigilii se (2) Obiectele care nu pot împachetează sau se închid, pe fi însemnate ori pe care nu cât posibil laolaltă, după care se se pot aplica etichete şi aplică sigilii. sigilii se împachetează sau Obiectele care nu pot fi se închid, pe cât posibil ridicate se sechestrează şi se împreună, după care se lasă în păstrare fie celui la care aplică sigilii. se află, fie unui custode. (3) Obiectele care nu pot Probele pentru analiză se iau fi ridicate se lasă în cel puţin în dublu şi se sigilează. păstrarea celui la care se Una din probe se lasă celui de la află sau a unui custode. care se ridică, iar în lipsa Persoanei căreia i se lasă acestuia, uneia din persoanele spre păstrare obiectele i se arătate în art. 108 alin. final. pune în vedere că are obligaţia de a le păstra şi conserva, precum şi de a le pune la dispoziţia organelor de urmărire penală, la cererea acestora, sub sancţiunea prevăzută255 la art. 275 din Codul penal. (4) Probele pentru analiză se iau cel puţin în dublu şi se sigilează. Una dintre probe se lasă celui de la care se ridică, iar în lipsa acestuia, uneia dintre persoanele prevăzute la art. 159 alin. (11). ART. 161 ART. 108 Noul Cod de procedură penală prevede în mod expres datele şi elementele pe care trebuie să Procesul-verbal de Procesul-verbal de percheziţie le conţină procesul – verbal de percheziţie domiciliară, spre deosebire de actualul cod care percheziţie şi de ridicare a obiectelor şi conţine prevederi cu caracter mai general. (1) Activităţile înscrisurilor De asemenea, apar elemente de noutate privind datele care trebuie consemnate în procesul- desfăşurate cu ocazia Despre efectuarea percheziţiei verbal, respectiv menţionarea informării persoanei la care are loc percheziţia cu privire la efectuării percheziţiei sunt şi ridicarea de obiecte şi dreptul de a contacta un avocat pentru a participa la percheziţie, menţiunile privind consemnate într-un proces- înscrisuri se întocmeşte proces- înregistrările audio – video sau fotografice, cele privind locul şi condiţiile în care suspectul sau verbal. verbal. inculpatul a fost prins. (2) Procesul-verbal Procesul-verbal trebuie să trebuie să cuprindă: cuprindă, în afară de menţiunile a) numele, prenumele şi prevăzute în art. 91, şi calitatea celui care îl următoarele menţiuni: locul, încheie; timpul şi condiţiile în care b) numărul şi data înscrisurile şi obiectele au fost mandatului de percheziţie; descoperite şi ridicate, c) locul unde este enumerarea şi descrierea lor încheiat; amănunţită, pentru a putea fi d) data şi ora la care a recunoscute. început şi ora la care s-a În procesul-verbal se face terminat efectuarea menţiune şi despre obiectele percheziţiei, cu care nu au fost ridicate, precum menţionarea oricărei şi de acelea care au fost lăsate în întreruperi intervenite; păstrare. e) numele, prenumele, Copie de pe procesul-verbal se ocupaţia şi adresa lasă persoanei la care s-a făcut persoanelor ce au fost percheziţia sau de la care s-au prezente la efectuarea ridicat obiectele şi înscrisurile, ori percheziţiei, cu reprezentantului acesteia sau256 menţionarea calităţii unui membru al familiei, iar în acestora; lipsă, celor cu care locuieşte sau f) efectuarea informării unui vecin şi, dacă este cazul, persoanei la care se va custodelui. efectua percheziţia cu privire la dreptul de a contacta un avocat care să participe la percheziţie; g) descrierea amănunţită a locului şi condiţiilor în care înscrisurile, obiectele sau urmele infracţiunii au fost descoperite şi ridicate, enumerarea şi descrierea lor amănunţită, pentru a putea fi recunoscute; menţiuni cu privire la locul şi condiţiile în care suspectul sau inculpatul a fost prins; h) obiecţiile şi explicaţiile persoanelor care au participat la efectuarea percheziţiei, precum şi menţiunile referitoare la înregistrarea audiovideo sau fotografiile efectuate; i) menţiuni despre obiectele care nu au fost ridicate, dar au fost lăsate în păstrare; j) menţiunile prevăzute de lege pentru cazurile speciale. (3) Procesul-verbal se semnează pe fiecare pagină şi la sfârşit de cel257 care îl încheie, de persoana la care s-a făcut percheziţia, de avocatul acesteia, dacă a fost prezent, precum şi de persoanele arătate la alin. (2) lit. e). Dacă vreuna dintre aceste persoane nu poate sau refuză să semneze, se face menţiune despre aceasta, precum şi despre motivele imposibilităţii sau refuzului de a semna. (4) O copie de pe procesul-verbal se lasă persoanei la care s-a făcut percheziţia sau de la care s- au ridicat obiectele şi înscrisurile ori uneia dintre persoanele prevăzute la art. 159 alin. (5) sau (6) care au participat la percheziţie. ART. 162 ART. 109 Nu sunt deosebiri esenţiale între cele două reglementări; există deosebiri numai în ceea ce Măsurile privind Măsuri privind obiectele priveşte modul de formulare a textului. obiectele ori înscrisurile ridicate ridicate Organul de urmărire penală (1) Obiectele ori sau instanţa de judecată dispune înscrisurile ridicate care ca obiectele ori înscrisurile constituie mijloace de ridicate care constituie mijloace probă sunt ataşate la dosar de probă să fie, după caz, sau păstrate în alt mod, iar ataşate la dosar sau păstrate în urmele săvârşirii alt mod. infracţiunii se ridică şi sunt Obiectele şi înscrisurile conservate. ridicate, care nu sunt ataşate la (2) Obiectele, înscrisurile dosar, pot fi fotografiate. În258 şi urmele ridicate, care nu acest caz fotografiile se vizează sunt ataşate la dosar, pot fi şi se ataşează la dosar. fotografiate. Fotografiile se Până la soluţionarea definitivă vizează de organul de a cauzei, mijloacele materiale de urmărire penală şi se probă se păstrează de organul ataşează la dosar. de urmărire penală sau de (3) Mijloacele materiale instanţa de judecată la care se de probă se păstrează de găseşte dosarul. organul de urmărire penală Obiectele şi înscrisurile sau de instanţa de judecată predate sau ridicate în urma la care se găseşte dosarul, percheziţiei şi care nu au până la soluţionarea legătură cu cauza se restituie definitivă a cauzei. persoanei căreia îi aparţin. (4) Obiectele care nu au Obiectele supuse confiscării nu legătură cu cauza se se restituie. restituie persoanei căreia îi Obiectele ce servesc ca mijloc aparţin, cu excepţia celor de probă, dacă nu sunt supuse care sunt supuse confiscării, pot fi restituite confiscării, în condiţiile persoanei căreia îi aparţin, chiar legii. înainte de soluţionarea definitivă (5) Obiectele ce servesc a procesului, afară de cazul când ca mijloc de probă, dacă nu prin această restituire s-ar putea sunt supuse confiscării, în stânjeni aflarea adevărului. condiţiile legii, pot fi Organul de urmărire penală sau restituite, chiar înainte de instanţa de judecată pune în soluţionarea definitivă a vedere persoanei căreia i-au fost procesului, persoanei restituite obiectele, că este căreia îi aparţin, în afară de obligată să le păstreze până la cazul când prin această soluţionarea definitivă a cauzei. restituire s-ar putea stânjeni aflarea adevărului. Organul de urmărire penală sau instanţa de judecată pune în vedere persoanei căreia i-au fost restituite obiectele că este obligată să le păstreze259 până la soluţionarea definitivă a cauzei. ART. 163 ART. 110 Noul Cod de procedură penală nu conţine prevederi noi în această materie. Conservarea sau Conservarea sau valorificarea valorificarea obiectelor obiectelor ridicate ridicate Obiectele ce servesc ca mijloc Obiectele ce servesc ca de probă, dacă sunt dintre mijloc de probă, dacă sunt acelea arătate în art. 165 alin. 2 dintre acelea prevăzute la şi dacă nu este cazul a fi art. 252 alin. (2) şi dacă nu restituite, se conservă sau se sunt restituite, se conservă valorifică potrivit dispoziţiilor sau se valorifică potrivit acelui articol. prevederilor art. 252. ART. 164 ART. 111 Nu există deosebiri esenţiale între cele două reglementări în legătură cu modalitatea şi Dispoziţii speciale privind Dispoziţii speciale privind condiţiile efectuării percheziţiei în cazul autorităţilor publice, instituţiilor publice sau altor percheziţiile efectuate la o unităţile publice şi alte persoane juridice de drept public. autoritate publică, persoane juridice instituţie publică sau la alte Dispoziţiile din prezenta persoane juridice de drept secţiune se aplică în mod public corespunzător şi atunci când Percheziţia la o actele procedurale se efectuează autoritate publică, la o unitate dintre cele la care se instituţie publică sau la alte referă art. 145 din Codul penal persoane juridice de drept sau la o altă persoană juridică, public se efectuează dispoziţii care se completează potrivit prevederilor după cum urmează: prezentei secţiuni, după a) organul judiciar se cum urmează: legitimează şi, după caz, a) organul judiciar se înfăţişează reprezentantului legitimează şi înmânează o unităţii publice sau al altei copie a mandatului de persoane juridice autorizaţia percheziţie dată; reprezentantului b) ridicarea de obiecte şi autorităţii, instituţiei sau înscrisuri, precum şi percheziţia persoanei juridice de drept se efectuează în prezenţa public; reprezentantului unităţii;260 b) percheziţia se c) atunci când este obligatorie efectuează în prezenţa prezenţa martorilor asistenţi, reprezentantului aceştia pot face parte din autorităţii, instituţiei sau personalul unităţii; persoanei juridice de drept d) copie de pe procesul-verbal public ori a altei persoane se lasă reprezentantului unităţii. cu capacitate deplină de exerciţiu; c) o copie de pe procesul- verbal de percheziţie se lasă reprezentantului autorităţii, instituţiei sau persoanei juridice de drept public. ART. 165 ART. 106 Un prim element de noutate îl reprezintă definirea activităţilor pe care le presupune o Cazurile şi condiţiile în Efectuarea percheziţiei percheziţie corporală, aceasta incluzând atât examinarea corporală externă a unei persoane, care se efectuează corporale a cavităţii bucale, a nasului, urechilor, a părului şi îmbrăcămintei, dar şi a obiectelor pe care o percheziţia corporală Percheziţia corporală se persoană le are asupra sa sau sub controlul său la momentul percheziţiei (geantă, servietă, (1) Percheziţia corporală efectuează de organul judiciar sacoşe, geamantane etc.). presupune examinarea care a dispus-o, cu respectarea Şi în cazul percheziţiei corporale se prevede necesitatea existenţei unei suspiciuni rezonabile corporală externă a unei dispoziţiilor art. 104 alin. 1, sau că vor fi descoperite urme de infracţiuni (ex. o rană pe corp, fire de păr aparţinând victimei persoane, a cavităţii de persoana desemnată de acest etc.), corpuri delicte ori alte obiecte importante pentru stabilirea adevărului. bucale, a nasului, a organ. În ceea ce priveşte efectuarea percheziţiei corporale, Noul Cod de procedură penală conţine urechilor, a părului, a Percheziţia corporală se face prevederi exprese şi cu privire la situaţia în care organul judiciar renunţă a mai efectua îmbrăcămintei, a obiectelor numai de o persoană de acelaşi percheziţia, respectiv când persoana supusă percheziţiei predă de bunăvoie obiectele căutate pe care o persoană le are sex cu cea percheziţionată. (excepţie făcând cazul în care este util a se căuta alte obiecte sau urme). asupra sa sau sub controlul De asemenea, noul cod prevede obligativitatea întocmirii procesului-verbal de percheziţie său, la momentul efectuării corporală care trebuie să conţină anumite menţiuni expres arătate. percheziţiei. Prevederile referitoare la obligaţia înmânării unei copii de pe procesul – verbal persoanei (2) În cazul în care există percheziţionate şi cele privind măsurile care trebuie luate faţă de obiectele şi înscrisurile o suspiciune rezonabilă că ridicate se aplică şi în cazul percheziţiei domiciliare. prin efectuarea unei În actualul Cod de procedură penală nu există asemenea prevederi exprese, în practică percheziţii corporale vor fi aplicându-se prin asemănare dispoziţiile care reglementează percheziţia domiciliară. descoperite urme ale infracţiunii, corpuri delicte ori alte obiecte ce prezintă importanţă pentru aflarea261 adevărului în cauză, organele judiciare sau orice autoritate cu atribuţii în asigurarea ordinii şi securităţii publice procedează la efectuarea acesteia. ART. 166 Efectuarea percheziţiei corporale (1) Organul judiciar trebuie să ia măsuri ca percheziţia să fie efectuată cu respectarea demnităţii umane. (2) Percheziţia se efectuează de o persoană de acelaşi sex cu persoana percheziţionată. (3) Înainte de începerea percheziţiei, persoanei percheziţionate i se solicită predarea de bunăvoie a obiectelor căutate. Dacă obiectele căutate sunt predate, nu se mai efectuează percheziţia, cu excepţia cazului când se consideră util să se procedeze la aceasta, pentru căutarea altor obiecte sau urme. (4) Procesul-verbal de percheziţie trebuie să cuprindă:262 a) numele şi prenumele persoanei percheziţionate; b) numele, prenumele şi calitatea persoanei care a efectuat percheziţia; c) enumerarea obiectelor găsite cu ocazia percheziţiei; d) locul unde este încheiat; e) data şi ora la care a început şi ora la care s-a terminat efectuarea percheziţiei, cu menţionarea oricărei întreruperi intervenite; f) descrierea amănunţită a locului şi condiţiilor în care înscrisurile, obiectele sau urmele infracţiunii au fost descoperite şi ridicate, enumerarea şi descrierea lor amănunţită, pentru a putea fi recunoscute; menţiuni cu privire la locul şi condiţiile în care suspectul sau inculpatul a fost găsit. (5) Procesul-verbal trebuie semnat pe fiecare pagină şi la sfârşit de cel care îl încheie şi de persoana percheziţionată. Dacă persoana percheziţionată nu poate sau refuză să semneze, se face menţiune despre263 aceasta, precum şi despre motivele imposibilităţii sau refuzului de a semna. (6) O copie a procesului- verbal se lasă persoanei percheziţionate. (7) Dispoziţiile art. 162 se aplică în mod corespunzător. ART. 167 ART. 100 Noul Cod de procedură penală, spre deosebire de actualul, defineşte percheziţia unui vehicul, Percheziţia unui vehicul Percheziţia prin aceasta înţelegându-se examinarea exteriorului ori interiorului unui vehicul sau a altui (1) Percheziţia unui (5) Percheziţia corporală sau mijloc de transport ori a componentelor acestora. vehicul constă în asupra vehiculelor poate fi Dispoziţiile cu privire la existenţa unei suspiciuni rezonabile, cazurile şi condiţiile în care se examinarea exteriorului ori dispusă, după caz, de organul de efectuează percheziţia; procedura de realizare a acesteia, necesitatea întocmirii procesului – interiorului unui vehicul sau cercetare penală, de procuror verbal şi măsurile care trebuie luate faţă de obiectele ori înscrisurile ridicate instituite în cazul a altui mijloc de transport sau de judecător. celorlalte forme de percheziţie (domiciliară, corporală) se aplică în mod corespunzător. ori a componentelor acestora. (2) Percheziţia unui vehicul se efectuează în condiţiile prevăzute la art. 165 alin. (2). (3) Prevederile art. 162, 165 şi 166 se aplică în mod corespunzător. ART. 168 - Percheziţia informatică presupune cercetarea unui sistem informatic a unei părţi din acesta Percheziţia informatică sau a unui suport de stocare a datelor informatice în scopul descoperirii, identificării şi (1) Prin percheziţie în strângerii probelor necesare soluţionării cauzei. sistem informatic sau a Noul Cod de procedură penală reglementează procedura prin care se realizează percheziţia unui suport de stocare a informatică de o manieră menită să asigure integritatea informaţiilor şi securitatea acestora, datelor informatice se în condiţii în care garantează dreptul la viaţă privată a persoanei la care se efectuează înţelege procedeul de percheziţia. cercetare, descoperire, În cursul urmăririi penale percheziţia informatică se dispune la cererea procurorului de identificare şi strângere a judecătorul de drepturi şi libertăţi care se pronunţă prin încheiere şi emite de îndată mandatul probelor stocate într-un de percheziţie dacă admite cererea. Încheierea nu este supusă căilor de atac. sistem informatic sau La fel ca şi în cazul celorlalte forme de percheziţie şi percheziţia informatică se efectuează în264 suport de stocare a datelor prezenţa suspectului ori a inculpatului sau după caz a reprezentantului acestuia ori a informatice, realizat prin martorului asistent. intermediul unor mijloace O particularitate a percheziţiei informatice, dat fiind specificul său, este că aceasta se tehnice şi proceduri efectuează de către un specialist care funcţionează în cadrul organelor judiciare sau din afara adecvate, de natură să acestora în prezenţa procurorului sau a organului de cercetare penală. asigure integritatea La terminarea percheziţiei informatice se încheie un proces – verbal de percheziţie informatică informaţiilor conţinute de care trebuie să conţină elementele arătate în textul de lege. acestea. În cursul judecăţii, percheziţia informatică se dispune de către instanţa de judecată din oficiu (2) În cursul urmăririi sau la cererea procurorului, a părţilor ori a persoanei vătămate cu respectarea aceloraşi penale, judecătorul de condiţii în ceea ce priveşte modul de dispunere şi modalitatea de realizare a percheziţiei. drepturi şi libertăţi de la instanţa căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în primă instanţă sau de la instanţa corespunzătoare în grad acesteia în a cărei circumscripţie se află sediul parchetului din care face parte procurorul care efectuează sau supraveghează urmărirea penală poate dispune efectuarea unei percheziţii informatice, la cererea procurorului, atunci când pentru descoperirea şi strângerea probelor este necesară cercetarea unui sistem informatic sau a unui suport de stocare a datelor informatice. (3) Procurorul înaintează cererea prin care se solicită încuviinţarea efectuării percheziţiei informatice împreună cu dosarul cauzei265 judecătorului de drepturi şi libertăţi. (4) Cererea se soluţionează în camera de consiliu, fără citarea părţilor. Participarea procurorului este obligatorie. (5) Judecătorul dispune prin încheiere admiterea cererii, atunci când aceasta este întemeiată, încuviinţarea efectuării percheziţiei informatice şi emite de îndată mandatul de percheziţie. (6) Încheierea instanţei trebuie să cuprindă: a) denumirea instanţei; b) data, ora şi locul emiterii; c) numele, prenumele şi calitatea persoanei care a emis mandatul; d) perioada pentru care s-a emis mandatul şi în cadrul căreia trebuie efectuată activitatea dispusă; e) scopul pentru care a fost emis; f) sistemul informatic sau suportul de stocare a datelor informatice care urmează a fi percheziţionat, precum şi numele suspectului sau266 inculpatului, dacă este cunoscut; g) semnătura judecătorului şi ştampila instanţei. (7) Încheierea prin care judecătorul de drepturi şi libertăţi se pronunţă asupra cererii de încuviinţare a efectuării percheziţiei informatice nu este supusă căilor de atac. (8) În cazul în care, cu ocazia efectuării percheziţiei unui sistem informatic sau a unui suport de stocare a datelor informatice, se constată că datele informatice căutate sunt cuprinse într-un alt sistem informatic ori suport de stocare a datelor informatice şi sunt accesibile din sistemul sau suportul iniţial, procurorul dispune de îndată conservarea, copierea datelor informatice identificate şi va solicita de urgenţă completarea mandatului, dispoziţiile alin. (1) - (7) aplicându-se în mod corespunzător. (9) În vederea executării percheziţiei dispuse, pentru asigurarea integrităţii datelor informatice stocate267 pe obiectele ridicate, procurorul dispune efectuarea de copii. (10) Dacă ridicarea obiectelor care conţin datele informatice prevăzute la alin. (1) ar afecta grav desfăşurarea activităţii persoanelor care deţin aceste obiecte, procurorul poate dispune efectuarea de copii, care servesc ca mijloc de probă. Copiile se realizează cu mijloace tehnice şi proceduri adecvate, de natură să asigure integritatea informaţiilor conţinute de acestea. (11) Percheziţia în sistem informatic sau a unui suport de stocare a datelor informatice se efectuează în prezenţa suspectului ori a inculpatului, dispoziţiile art. 159 alin. (10) şi (11) aplicându-se în mod corespunzător. (12) Percheziţia în sistem informatic ori a unui suport de stocare a datelor informatice se efectuează de un specialist care funcţionează în cadrul organelor judiciare sau din afara acestora, în prezenţa procurorului sau a268 organului de cercetare penală. (13) Procesul-verbal de percheziţie informatică trebuie să cuprindă: a) numele persoanei de la care a fost ridicat sistemul informatic sau suporturile de stocare a datelor informatice ori numele persoanei al cărei sistem informatic este cercetat; b) numele persoanei care a efectuat percheziţia; c) numele persoanelor prezente la efectuarea percheziţiei; d) descrierea şi enumerarea sistemelor informatice ori suporturilor de stocare a datelor informatice faţă de care s-a dispus percheziţia; e) descrierea şi enumerarea activităţilor desfăşurate; f) descrierea şi enumerarea datelor informatice descoperite cu ocazia percheziţiei; g) semnătura sau ştampila persoanei care a efectuat percheziţia; h) semnătura persoanelor prezente la efectuarea percheziţiei.269 (14) Organele de urmărire penală trebuie să ia măsuri ca percheziţia informatică să fie efectuată fără ca faptele şi împrejurările din viaţa personală a celui la care se efectuează percheziţia să devină, în mod nejustificat, publice. (15) Datele informatice identificate cu caracter secret se păstrează în condiţiile legii. (16) În cursul judecăţii, percheziţia informatică se dispune de către instanţă, din oficiu sau la cererea procurorului, a părţilor ori a persoanei vătămate, în cazurile prevăzute la alin. (2). Mandatul de efectuare a percheziţiei informatice dispuse de instanţă se comunică procurorului, care procedează potrivit alin. (8) - (15). ART. 169 ART. 96 Nu sunt elemente de noutate. Ridicarea de obiecte şi Ridicarea de obiecte şi înscrisuri înscrisuri Organul de urmărire Organul de urmărire penală penală sau instanţa de sau instanţa de judecată are judecată are obligaţia să obligaţia să ridice obiectele şi ridice obiectele şi înscrisurile ce pot servi ca mijloc înscrisurile ce pot servi ca de probă în procesul penal. mijloc de probă în procesul penal.270 ART. 170 ART. 97 Potrivit dispoziţiilor Noului Cod de procedură penală, predarea are ca obiect nu numai Predarea obiectelor, Predarea obiectelor şi obiectele şi înscrisurile dar şi datele informatice stocate într-un sistem informatic ori pe un înscrisurilor sau a datelor înscrisurilor suport de stocare de către persoanele fizice şi juridice, precum şi datele referitoare la abonaţii, informatice Orice persoană fizică sau utilizatorii aflaţi în posesia sau controlul furnizorilor de servicii de comunicaţii electronice (1) În cazul în care există persoană juridică, în posesia destinate publicului, inclusiv datele referitoare la serviciile prestate de aceşti furnizori. o suspiciune rezonabilă cu căreia se află un obiect sau un Actuala reglementare a Codului de procedură penală are în vederenumai obiectele şi privire la pregătirea sau înscris ce poate servi ca mijloc de înscrisurile. săvârşirea unei infracţiuni probă, este obligată să-l prezinte În ceea ce priveşte condiţiile în care organul de urmărire penală sau instanţa de judecată pot şi sunt temeiuri de a se şi să-l predea, sub luare de dispune ca deţinătorii de obiecte, înscrisuri sau date informatice să le predea respectiv să le crede că un obiect ori un dovadă, organului de urmărire comunice, noile dispoziţii prevăd că trebuie să existe o suspiciune rezonabilă cu privire la înscris poate servi ca mijloc penală sau instanţei de judecată, pregătirea sau săvârşirea unei infracţiuni precum şi temeiuri de a se crede că aceste obiecte, de probă în cauză, organul la cererea acestora. înscrisuri sau date informatice pot servi ca mijloc de probă în cauză. de urmărire penală sau Dacă organul de urmărire Referitor la acest aspect, actualul cod prevede doar o singură condiţie, aceea ca obiectele şi instanţa de judecată poate penală sau instanţa de judecată înscrisurile să servească ca mijloc de probă. dispune persoanei fizice apreciază că şi o copie de pe un Organul de urmărire penală, după caz instanţa de judecată dispun cu privire la predarea sau juridice în posesia înscris poate servi ca mijloc de obiectelor, înscrisurilor şi comunicarea datelor informatice, prin ordonanţă, respectiv căreia se află să le prezinte probă, reţine numai copia. încheiere care trebuie să cuprindă elementele arătate de lege în mod expres. şi să le predea, sub luare de Dacă obiectul sau înscrisul are Codul de procedură penală în vigoare nu conţine dispoziţii exprese referitoare la actul prin dovadă. caracter secret ori confidenţial, care trebuie dispusă măsura de către procuror sau judecător. (2) De asemenea, în prezentarea sau predarea se condiţiile alin. (1), organul face în condiţii care să asigure de urmărire penală sau păstrarea secretului ori a instanţa de judecată poate confidenţialităţii. dispune ca: a) orice persoană fizică sau juridică de pe teritoriul României să comunice anumite date informatice aflate în posesia sau sub controlul său, care sunt stocate într-un sistem informatic ori pe un suport de stocare a datelor informatice; b) orice furnizor de reţele publice de comunicaţii electronice sau furnizor de271 servicii de comunicaţii electronice destinate publicului să comunice anumite date referitoare la abonaţi, utilizatori şi la serviciile prestate, aflate în posesia sau sub controlul său, altele decât conţinutul comunicaţiilor şi decât cele prevăzute la art. 138 alin. (1) lit. j). (2^1) Persoanele fizice sau juridice, inclusiv furnizorii de reţele publice de comunicaţii electronice sau furnizorii de servicii de comunicaţii electronice destinate publicului, au posibilitatea să asigure semnarea datelor solicitate în baza alin. (2), utilizând o semnătură electronică extinsă bazată pe un certificat calificat eliberat de un furnizor de servicii de certificare acreditat. (2^2) Orice persoană autorizată care transmite date solicitate în baza alin. (2) are posibilitatea să semneze datele transmise utilizând o semnătură electronică extinsă bazată pe un certificat calificat eliberat de un furnizor de servicii de certificare acreditat şi care permite272 identificarea neambiguă a persoanei autorizate, aceasta asumându-şi astfel responsabilitatea în ceea ce priveşte integritatea datelor transmise. (2^3) Orice persoană autorizată care primeşte date solicitate în baza alin. (2) are posibilitatea să verifice integritatea datelor primite şi să certifice această integritate prin semnarea datelor, utilizând o semnătură electronică extinsă bazată pe un certificat calificat eliberat de un furnizor de servicii de certificare acreditat şi care permite identificarea neambiguă a persoanei autorizate. (2^4) Fiecare persoană care certifică datele sub semnătură electronică răspunde potrivit legii pentru integritatea şi securitatea acestor date. (2^5) Aplicarea prevederilor alin. (2^1) - (2^4) se face cu respectarea procedurilor stabilite prin normele metodologice de aplicare a prezentei legi. (3) *** Abrogat (4) Ordonanţa organului de urmărire penală sau273 încheierea instanţei trebuie să cuprindă: numele şi semnătura persoanei care a dispus predarea, numele persoanei ce este obligată să predea obiectul, înscrisul ori datele informatice, descrierea obiectului, înscrisului sau a datelor informatice ce trebuie predate, precum şi data şi locul unde trebuie să fie predate. (5) Dacă organul de urmărire penală sau instanţa de judecată apreciază că şi o copie a unui înscris sau a datelor informatice poate servi ca mijloc de probă, reţine numai copia. (6) Dacă obiectul, înscrisul sau datele informatice au caracter secret ori confidenţial, prezentarea sau predarea se face în condiţii care să asigure păstrarea secretului ori a confidenţialităţii. ART. 171 ART. 99 Elementele de noutate sunt dispoziţiile care prevăd că ridicarea silită se dispune de organul de Ridicarea silită de Ridicarea silită de obiecte sau urmărire penală prin ordonanţă şi de instanţa de judecată prin încheiere; obiecte şi înscrisuri de înscrisuri De asemenea, un element de noutate este şi prevederea expresă că împotriva măsurii de (1) Dacă obiectul sau Dacă obiectul sau înscrisul ridicare silită sau a modului de aducere la îndeplinire a acesteia se poate face plângere de înscrisul cerut nu este cerut nu este predat de către orice persoană intersată. În acest caz se vor aplica dispoziţiile art. 250 din Noul Cod de predat de bunăvoie, bunăvoie, organul de urmărire procedură penală conform cărora termenul de constatare este de 3 zile de la data comunicării organul de urmărire penală sau instanţa de judecată ordonanţei ori a încheierii sau de la data aducerii la îndeplinire a acestora, competenţa de274 penală, prin ordonanţă, dispune ridicarea silită. soluţionare revenind judecătorului de drepturi şi libertăţi de la instanţa care ar judeca dosarul sau instanţa de judecată, În cursul judecăţii dispoziţia de în fond. prin încheiere, dispune ridicare silită a obiectelor sau ridicarea silită. În cursul înscrisurilor se comunică judecăţii dispoziţia de procurorului, care ia măsuri de ridicare silită a obiectelor aducere la îndeplinire prin sau înscrisurilor se organul de cercetare penală. comunică procurorului, care ia măsuri de aducere la îndeplinire, prin organul de cercetare penală. (2) Împotriva măsurii dispuse potrivit alin. (1) sau a modului de aducere la îndeplinire a acesteia se poate face plângere de către orice persoană interesată. Dispoziţiile art. 250 se aplică în mod corespunzător. ART. 172 ART. 112 Noul Cod de procedură penală nu mai prevede posibilitatea refacerii sau completării, Dispunerea efectuării Folosirea unor specialişti constatării tehnico-ştiinţifice sau medico-legale, ca actuala reglementare. expertizei sau a constatării Când există pericol de dispariţie Potrivit Noului Cod de procedură penală, dacă sunt contestate concluziile raportului de (9) Când există pericol de a unor mijloace de probă sau de constatare sau se apreciază că este necesară opinia unui expert, organul judiciar dispune dispariţie a unor mijloace schimbare a unor situaţii de fapt efectuarea unei expertize. de probă sau de schimbare şi este necesară lămurirea Un alt element de noutate este prevederea că certificatul medico-legal are valoarea unui a unor situaţii de fapt ori urgentă a unor fapte sau raport de constatare. este necesară lămurirea împrejurări ale cauzei, organul urgentă a unor fapte sau de urmărire penală poate folosi împrejurări ale cauzei, cunoştinţele unui specialist sau organul de urmărire penală tehnician, dispunând, din oficiu poate dispune prin sau la cerere, efectuarea unei ordonanţă efectuarea unei constatări tehnico-ştiinţifice. constatări. Constatarea tehnico-ştiinţifică se (10) Constatarea este efectuează, de regulă, de către efectuată de către un specialişti sau tehnicieni care specialist care funcţionează funcţionează în cadrul ori pe275 în cadrul organelor lângă instituţia de care aparţine judiciare sau din afara organul de urmărire penală. Ea acestora. poate fi efectuată şi de către (11) Certificatul medico- specialişti sau tehnicieni care legal are valoarea unui funcţionează în cadrul altor raport de constatare. organe. (12) După finalizarea raportului de constatare, ART. 113 când organul judiciar Obiectul şi materialul constatării apreciază că este necesară tehnico-ştiinţifice opinia unui expert sau când Organul de urmărire penală care concluziile raportului de dispune efectuarea constatării constatare sunt contestate, tehnico-ştiinţifice stabileşte se dispune efectuarea unei obiectul acesteia, formulează expertize. întrebările la care trebuie să se răspundă şi termenul în care ART. 181^1 urmează a fi efectuată lucrarea. Obiectul constatării şi Constatarea tehnico-ştiinţifică se raportul de constatare efectuează asupra materialelor (1) Organul de urmărire şi datelor puse la dispoziţie sau penală stabileşte prin indicate de către organul de ordonanţă obiectul urmărire penală. Celui însărcinat constatării, întrebările la cu efectuarea constatării nu i se care trebuie să răspundă pot delega şi nici acesta nu-şi specialistul şi termenul în poate însuşi atribuţii de organ de care urmează a fi efectuată urmărire penală sau de organ de lucrarea. (2) Raportul de control. constatare cuprinde Specialistul sau tehnicianul descrierea operaţiilor însărcinat cu efectuarea lucrării, efectuate de specialist, a dacă socoteşte că materialele metodelor, programelor şi puse la dispoziţie ori datele echipamentelor utilizate şi indicate sunt insuficiente, concluziile constatării. comunică aceasta organului de urmărire penală, în vederea completării lor. ART. 114276 Constatarea medico-legală În caz de moarte violentă, de moarte a cărei cauză nu se cunoaşte ori este suspectă, sau când este necesară o examinare corporală asupra învinuitului ori persoanei vătămate pentru a constata pe corpul acestora existenţa urmelor infracţiunii, organul de urmărire penală dispune efectuarea unei constatări medico-legale şi cere organului medico-legal, căruia îi revine competenţa potrivit legii, să efectueze această constatare. Exhumarea în vederea constatării cauzelor morţii se face numai cu încuviinţarea procurorului. ART. 115 Raportul de constatare tehnico- ştiinţifică sau medico-legală Operaţiile şi concluziile constatării tehnico-ştiinţifice sau medico-legale se consemnează într-un raport. Organul de urmărire penală sau instanţa de judecată, din oficiu sau la cererea oricăreia dintre părţi, dacă apreciază că raportul tehnico-ştiinţific ori medico-legal nu este complet sau concluziile acestuia nu sunt precise, dispune refacerea sau completarea constatării tehnico-ştiinţifice ori medico-legale, sau efectuarea277 unei expertize. Când refacerea sau completarea constatării tehnico-ştiinţifice ori medico-legale este dispusă de instanţa de judecată, raportul se trimite procurorului, pentru ca acesta să ia măsuri în vederea completării sau refacerii lui. ART. 172 ART. 116 În Noul Cod de procedură penală sunt mai bine individualizate situaţiile în care se dispune Dispunerea efectuării Ordonarea efectuării expertizei efectuarea expertizei, precizându-se că scopul acesteia este să ajute la constatarea, expertizei sau a constatării Când pentru lămurirea unor clarificarea sau evaluarea unor fapte sau împrejurări care prezintă importanţă pentru aflarea (1) Efectuarea unei fapte sau împrejurări ale cauzei, adevărului, actuala reglementare având un caracter general (lămurirea unor fapte sau expertize se dispune când în vederea aflării adevărului, împrejurări ale cauzei). pentru constatarea, sunt necesare cunoştinţele unui De asemenea, Noul Cod de procedură penală prevede în mod expres că expertiza se dispune în clarificarea sau evaluarea expert, organul de urmărire timpul urmăririi penale de procuror prin ordonanţă iar în cursul judecăţii de instanţa de unor fapte ori împrejurări penală ori instanţa de judecată judecată prin încheiere, ambele trebuind să fie motivate, ceea ce nu se precizează în actualul ce prezintă importanţă dispune, la cerere sau din oficiu, cod. pentru aflarea adevărului efectuarea unei expertize. Ordonanţa sau încheierea prin care se dispune expertiza va trebui să indice faptele sau în cauză este necesară şi împrejurările pe care expertul urmează să le constate, să le clarifice şi să le evalueze, precum opinia unui expert. ART. 119 şi obiectivele la care trebuie să răspundă, termenul de efectuare a expertizei şi instituţia sau (2) Expertiza se dispune, în Experţi oficiali experţii desemnaţi. Prevederi asemănătoare sunt şi în Codul de procedură penală în vigoare în condiţiile art. 100, la cerere Dacă există experţi medico-legali cadrul procedurii dispunerii constatării tehnico-ştiinţifice (art. 113 Cpp) la care textul de lege sau din oficiu, de către sau experţi oficiali în face trimitere când se referă la expertiză (art. 118 alin. 2). organul de urmărire specialitatea respectivă, nu Conform prevederilor Noului Cod de procedură penală, expertiza poate fi efectuată şi de penală, prin ordonanţă poate fi numit expert o altă experţi independenţi autorizaţi din ţară sau din străinătate, nu numai de experţi oficiali din motivată, iar în cursul persoană, decât dacă laboratoare sau instituţii de specialitate. judecăţii se dispune de împrejurări deosebite ar cere Actualul Cod de procedură penală prevede că nu poate fi numit expert o altă persoană dacă către instanţă, prin aceasta. există experţi oficiali în specialitatea respectivă, excepţie făcând doar situaţia în care există o încheiere motivată. Când expertiza urmează să fie împrejurare deosebită (art. 119 alin. 1). (3) Cererea de efectuare a efectuată de un serviciu medico- expertizei trebuie legal, de un laborator de formulată în scris, cu expertiză criminalistică sau de indicarea faptelor şi orice institut de specialitate, împrejurărilor supuse organul de urmărire penală ori evaluării şi a obiectivelor instanţa de judecată se care trebuie lămurite de adresează acestora pentru expert. efectuarea expertizei.278 (4) Expertiza poate fi Când serviciul medico-legal ori efectuată de experţi oficiali laboratorul de expertiză din laboratoare sau criminalistică sau institutul de instituţii de specialitate ori specialitate consideră necesar ca de experţi independenţi la efectuarea expertizei să autorizaţi din ţară sau din participe sau să-şi dea părerea şi străinătate, în condiţiile specialişti de la alte instituţii, legii. poate folosi asistenţa sau avizul (5) Expertiza şi examinarea acestora. medico-legală se efectuează în cadrul instituţiilor medico-legale. (6) Ordonanţa organului de urmărire penală sau încheierea instanţei prin care se dispune efectuarea expertizei trebuie să indice faptele sau împrejurările pe care expertul trebuie să le constate, să le clarifice şi să le evalueze, obiectivele la care trebuie să răspundă, termenul în care trebuie efectuată expertiza, precum şi instituţia ori experţii desemnaţi. (7) În domeniile strict specializate, dacă pentru înţelegerea probelor sunt necesare anumite cunoştinţe specifice sau alte asemenea cunoştinţe, instanţa ori organul de urmărire penală poate solicita opinia unor specialişti care funcţionează în cadrul279 organelor judiciare sau în afara acestora. Dispoziţiile relative la audierea martorului sunt aplicabile în mod corespunzător. (8) La efectuarea expertizei pot participa experţi independenţi autorizaţi, numiţi la solicitarea părţilor sau subiecţilor procesuali principali. ART. 173 ART. 118 Potrivit dispoziţiilor Noului Cod de procedură penală expertul este numit prin ordonanţa Numirea expertului Procedura expertizei organului de urmărire penală sau prin încheierea instanţei de judecată. Codul de procedură (1) Expertul este numit prin Expertiza se efectuează potrivit penală în vigoare nu defineşte expres natura actului prin care este desemnat expertul. ordonanţa organului de dispoziţiilor din prezentul cod, Un element de noutate îl reprezintă prevederea conform căreia în situaţia unor expertize urmărire penală sau prin afară de cazul când prin lege se complexe când sunt necesare cunoştinţele specializate din discipline distincte, organul de încheierea instanţei. dispune altfel. Dispoziţiile art. urmărire penală sau instanţa pot desemna doi sau mai mulţi experţi. (2) Organul de urmărire 113 se aplică în mod penală sau instanţa corespunzător. desemnează, de regulă, un Expertul este numit de organul singur expert, cu excepţia de urmărire penală sau de situaţiilor în care, ca instanţa de judecată, cu excepţia urmare a complexităţii expertizei prevăzute în art. 119 expertizei, sunt necesare alin. 2. cunoştinţe specializate din Fiecare dintre părţi are dreptul discipline distincte, situaţie să ceară ca un expert în care desemnează doi sau recomandat de ea să participe la mai mulţi experţi. efectuarea expertizei. (3) *** Abrogat (4) Părţile şi subiecţii ART. 119 procesuali principali au Experţi oficiali dreptul să solicite ca la Dacă există experţi medico-legali efectuarea expertizei să sau experţi oficiali în participe un expert specialitatea respectivă, nu recomandat de acestea. În poate fi numit expert o altă cazul în care expertiza este persoană, decât dacă dispusă de instanţă, împrejurări deosebite ar cere280 procurorul poate solicita ca aceasta. un expert recomandat de Când expertiza urmează să fie acesta să participe la efectuată de un serviciu medico- efectuarea expertizei. legal, de un laborator de (5) Expertul, instituţia expertiză criminalistică sau de medico-legală, institutul orice institut de specialitate, sau laboratorul de organul de urmărire penală ori specialitate, la cererea instanţa de judecată se expertului, poate solicita, adresează acestora pentru atunci când consideră efectuarea expertizei. necesar, participarea Când serviciul medico-legal ori specialiştilor de la alte laboratorul de expertiză instituţii sau avizul criminalistică sau institutul de acestora. specialitate consideră necesar ca (6) Instituţia medico- la efectuarea expertizei să legală, institutul sau participe sau să-şi dea părerea şi laboratorul de specialitate specialişti de la alte instituţii, comunică organului poate folosi asistenţa sau avizul judiciar care a dispus acestora. efectuarea expertizei numele experţilor desemnaţi. ART. 174 - Noul Cod de procedură penală conţine dispoziţii privind cazurile de incompatibilitate ale Incompatibilitatea expertului. expertului Situaţiile de incompatibilitate sunt cele arătate de art. 64 din Noul Cod de procedură penală (1) Persoana aflată în referitoare la incompatibilitatea judecătorului care se aplică în mod corespunzător şi în cazul vreunul dintre cazurile de expertului. incompatibilitate prevăzute În situaţia expertului care a mai avut această calitate în aceeaşi cauză şi care se găseşte într- de art. 64 nu poate fi o stare de incompatibilitate dacă ar fi desemnat din nou expert, legiuitorul a instituit o desemnată ca expert, iar în excepţie pentru cazul în care acesta este recomandat de părţi sau de procuror. cazul în care a fost Nu va putea fi desemnat ca expert recomandat de de părţi în aceeaşi cauză o persoană care desemnată, hotărârea funcţionează în cadrul aceleiaşi instituţii medico-legale, institut sau laborator de specialitate judecătorească nu se poate cu expertul desemnat de conducerea instituţiei respectiv la cererea organului judiciar. Din întemeia pe constatările şi modul de formulare al textului rezultă că această interdicţie nu operează dacă expertul este concluziile acesteia. recomandat de procuror. Motivul de Şi în cazul expertului aflat în stare de incompatibilitate operează instituţiile precum incompatibilitate trebuie abţinerea, recuzarea inclusiv procedura de soluţionare a acestora, prevederile art. 66 – 68 din281 dovedit de cel ce îl invocă. Noul Cod de procedură penală aplicându-se corespunzător. (2) Nu poate fi desemnată ca expert persoana care a avut această calitate în aceeaşi cauză, cu excepţia situaţiei în care aceasta este recomandată de părţi sau de procuror. (3) Nu poate fi desemnată ca expert recomandat de părţi în aceeaşi cauză o persoană care funcţionează în cadrul aceleiaşi instituţii medico-legale, institut sau laborator de specialitate cu expertul desemnat de conducerea instituţiei respective la solicitarea organului judiciar. (4) Dispoziţiile art. 66 - 68 se aplică în mod corespunzător. ART. 175 ART. 121 In Noul Cod de procedură penală obligaţiile expertului sunt expres prevăzute şi acestea se Drepturile şi obligaţiile Drepturile expertului referă la obligaţia acestuia de a se prezenta în faţa organelor de urmărire penală sau a expertului Expertul are dreptul să ia instanţei de judecată ori de câte ori este chemat, de a-şi întocmi raportul de expertiză, cu (1) Expertul are dreptul de cunoştinţă de materialul respectarea termenului limită stabilită prin ordonanţă, respectiv încheiere, termen care poate a refuza efectuarea dosarului necesar pentru fi prelungit pentru motive întemeiate fără ca prelungirea totală acordată să fie însă mai mare expertizei pentru aceleaşi efectuarea expertizei. În cursul de 6 luni. motive pentru care urmăririi penale cercetarea Este instituit prin dispoziţiile Noului Cod sancţiunea aplicării amenzii judiciare pentru martorul poate refuza dosarului se face cu întarzierea sau refuzul nejustificat de efectuare a expertizei precum şi răspunderea civilă a depunerea mărturiei. încuviinţarea organului de expertului sau a instituţiei desemnate cu efectuarea expertizei pentru prejudiciile cauzate. (2) Expertul are dreptul să urmărire. Cu privire la drepturile expertului, acestea se regăsesc în parte şi în actualul cod de procedura ia cunoştinţă de materialul Expertul poate cere lămuriri penală. Elementele de noutate au în vedere dreptul expertului de a refuza efectuarea dosarului necesar pentru organului de urmărire penală expertizei pentru aceleaşi motive pentru care martorul poate refuza depunerea mărturiei, efectuarea expertizei. sau instanţei de judecată cu dreptul la un onorariu pentru activitatea depusă care este stabilit de organele judiciare în (3) Expertul poate cere privire la anumite fapte ori funcţie de natura, complexitatea cauzei şi cheltuielile suportate sau care urmează a fi lămuriri organului judiciar împrejurări ale cauzei. suportate şi dreptul de a beneficia de măsuri de protecţie în condiţiile art. 125 din Noul Cod282 care a dispus efectuarea Părţile, cu încuviinţarea şi în de procedură penală care se referă la protecţia martorului ameninţat. expertizei cu privire la condiţiile stabilite de organul de Dispoziţii cu privire la plata onorariului expertului şi stabilirea cuantumului acestuia de către anumite fapte ori urmărire penală sau de instanţa organul judiciar sunt şi în legislaţia în vigoare dar nu se regăsesc în dispoziţiile actualului Cod împrejurări ale cauzei ce de judecată, pot da expertului de procedură penală în Secţiunea X – expertizele. trebuie evaluate. explicaţiile necesare. (4) Expertul poate cere lămuriri părţilor şi subiecţilor procesuali principali, cu încuviinţarea şi în condiţiile stabilite de organele judiciare. (5) Expertul are dreptul la un onorariu pentru activitatea depusă în vederea efectuării expertizei, pentru cheltuielile pe care ar trebui să le suporte sau le-a suportat pentru efectuarea expertizei. Cuantumul onorariului este stabilit de către organele judiciare în funcţie de natura şi complexitatea cauzei şi de cheltuielile suportate sau care urmează a fi suportate de către expert. Dacă expertiza este efectuată de instituţia medico-legală ori institutul sau laboratorul de specialitate, costul expertizei este stabilit în condiţiile prevăzute de legea specială. (6) Expertul poate beneficia şi de măsuri de protecţie, în condiţiile prevăzute la art.283 125. (7) Expertul are obligaţia de a se prezenta în faţa organelor de urmărire penală sau a instanţei de judecată ori de câte ori este chemat şi de a-şi întocmi raportul de expertiză cu respectarea termenului- limită stabilit în ordonanţa organului de urmărire penală sau în încheierea instanţei. Termenul-limită din ordonanţă sau încheiere poate fi prelungit, la cererea expertului, pentru motive întemeiate, fără ca prelungirea totală acordată să fie mai mare de 6 luni. (8) Întârzierea sau refuzul nejustificat de efectuare a expertizei atrage aplicarea unei amenzi judiciare, precum şi răspunderea civilă a expertului sau a instituţiei desemnate să o efectueze pentru prejudiciile cauzate. ART. 176 - Potrivit dispozitiilor Noului Cod de procedură penală expertul poate fi înlocuit in 4 situaţii: Înlocuirea expertului refuză să efectueze expertiza, nu finalizează în mod nejustificat raportul de expertiză în (1) Expertul poate fi înlocuit temeiul stabilit de organul judiciar, în cazul admiterii declaraţiei de abţinere şi in situaţia dacă refuză sau, în mod admiterii cererii de recuzare. nejustificat, nu finalizează Inlocuirea se dispune prin ordonanţă, respectiv încheiere, după citarea expertului iar măsura raportul de expertiză până se comunică asociaţiei sau corpului profesional de care aparţine acesta. la termenul fixat. In caz de înlocuire este instituită obligaţia expertului înlocuit de a pune de îndată la dispoziţia (2) Înlocuirea se dispune organului judiciar toate datele şi obiectivele incredinţate şi observaţiile privind activităţile284 prin ordonanţă de către efectuate până în momentul înlocuirii. organul de urmărire penală Dispoziţiile asemănătoare nu se regăsesc în actualul Cod de procedură penală. sau prin încheiere de către instanţă, după citarea expertului, şi se comunică asociaţiei sau corpului profesional de care aparţine acesta. (3) Expertul este, de asemenea, înlocuit când este admisă declaraţia sa de abţinere sau cererea de recuzare ori în cazul în care se află în imposibilitate obiectivă de a efectua sau finaliza expertiza. (4) Expertul înlocuit trebuie, sub sancţiunea prevăzută la art. 283 alin. (4), să pună de îndată la dispoziţia organului judiciar toate actele sau obiectele încredinţate, precum şi observaţiile cu privire la activităţile desfăşurate până la momentul înlocuirii sale. ART. 177 ART. 120 Elementele de noutate pe care le introduce Noul Cod de procedură penală au in vedere Procedura efectuării Lămuriri date expertului şi obligația organului judiciar de a înștiința expertul că are îndatorirea să analizeze obiectul expertizei părţilor expertizei, să indice cu exactitate orice observație sau constatare şi să exprime o opinie (1) Organul de urmărire Organul de urmărire penală sau imparțială în conformitate cu regulile științei şi experienței profesionale. penală sau instanţa de instanţa de judecată, când judecată, când dispune dispune efectuarea unei efectuarea unei expertize, expertize, fixează un termen la fixează un termen la care care sunt chemate părţile, sunt chemate părţile, precum şi expertul, dacă acesta subiecţii procesuali a fost desemnat de organul de285 principali, precum şi urmărire penală sau de instanţă. expertul, dacă acesta a fost La termenul fixat se aduce la desemnat. cunoştinţă părţilor şi expertului (2) La termenul fixat se obiectul expertizei şi întrebările aduce la cunoştinţa la care expertul trebuie să procurorului, a părţilor, a răspundă şi li se pune în vedere subiecţilor procesuali că au dreptul să facă observaţii principali şi a expertului cu privire la aceste întrebări şi că obiectul expertizei şi pot cere modificarea sau întrebările la care expertul completarea lor. trebuie să răspundă şi li se Părţile mai sunt încunoştinţate pune în vedere că au că au dreptul să ceară numirea şi dreptul să facă observaţii a câte unui expert recomandat cu privire la aceste de fiecare dintre ele, care să întrebări şi că pot cere participe la efectuarea modificarea sau expertizei. completarea lor. De După examinarea obiecţiilor şi asemenea, după caz, sunt cererilor făcute de părţi şi indicate expertului expert, organul de urmărire obiectele pe care urmează penală sau instanţa de judecată să le analizeze. pune în vedere expertului (3) Expertul este înştiinţat termenul în care urmează a fi cu privire la faptul că are efectuată expertiza, obligaţia de a analiza încunoştinţându-l totodată dacă obiectul expertizei, de a la efectuarea acesteia urmează indica cu exactitate orice să participe părţile. observaţie sau constatare Alineatul 5 *** Abrogat şi de a expune o opinie imparţială cu privire la faptele sau împrejurările evaluate, în conformitate cu regulile ştiinţei şi expertizei profesionale. (4) Părţile şi subiecţii procesuali principali sunt încunoştinţaţi că au dreptul să ceară numirea câte unui286 expert recomandat de fiecare dintre ele, care să participe la efectuarea expertizei. (5) După examinarea obiecţiilor şi cererilor făcute de părţi, de subiecţii procesuali principali şi expert, organul de urmărire penală sau instanţa de judecată pune în vedere expertului termenul în care urmează a fi efectuată expertiza, încunoştinţându- l totodată dacă la efectuarea acesteia urmează să participe părţile sau subiecţii procesuali principali. (6) Atunci când expertiza urmează să fie efectuată de o instituţie medico-legală, de un laborator de expertiză criminalistică sau de orice institut de specialitate, sunt aplicabile dispoziţiile art. 173 alin. (3), nefiind necesară prezenţa expertului în faţa organului judiciar. ART. 178 ART. 122 Un element de noutate privind conținutul raportului de expertiză se referă la faptul ca opiniile Raportul de expertiză Raportul de expertiză separate (în cazul mai multor experți) nu mai pot fi consemnate şi într-o anexă a raportului ca (1) După efectuarea După efectuarea expertizei, în actuala reglementare, ci ele trebuie motivate numai în cuprinsul acestuia. expertizei, constatările, expertul întocmeşte un raport O altă prevedere nouă constă în obligația menționării în partea introductivă a raportului de clarificările, evaluările şi scris. expertiză a dovezii încunostiinţării părților cu privire la efectuarea expertizei, care pot opinia expertului sunt Când sunt mai mulţi experţi se participa la aceasta şi pot da explicații în cursul expertizei. consemnate într-un raport. întocmeşte un singur raport de In ceea ce privește partea expozitivă a raportului de expertiză, aceasta trebuie să descrie şi287 (2) Când sunt mai mulţi expertiză. Dacă sunt deosebiri de metodele, programele şi echipamentele utilizate. experţi se întocmeşte un păreri, opiniile separate sunt De asemenea, o prevedere nouă are în vedere situația în care expertiza a fost efectuată în singur raport de expertiză. consemnate în cuprinsul lipsa părților ori a subiecților procesuali, caz în care aceștia sau avocatul lor sunt Opiniile separate se raportului sau într-o anexă. încunoştiinţaţi cu privire la întocmirea raportului de expertiză şi cu privire la dreptul de a-l motivează în acelaşi raport. Raportul de expertiză se depune studia. (3) Raportul de expertiză se la organul de urmărire penală depune la organul judiciar sau la instanţa de judecată care care a dispus efectuarea a dispus efectuarea expertizei. expertizei. (4) Raportul de expertiză ART. 123 cuprinde: Conţinutul raportului a) partea introductivă, în Raportul de expertiză cuprinde: care se arată organul a) partea introductivă, în care se judiciar care a dispus arată organul de urmărire efectuarea expertizei, data penală sau instanţa de judecată când s-a dispus efectuarea care a dispus efectuarea acesteia, numele şi expertizei, data când s-a dispus prenumele expertului, efectuarea acesteia, numele şi obiectivele la care expertul prenumele expertului, data şi urmează să răspundă, data locul unde a fost efectuată, data la care a fost efectuată, întocmirii raportului de materialul pe baza căruia expertiză, obiectul acesteia şi expertiza a fost efectuată, întrebările la care expertul urma dovada încunoştinţării să răspundă, materialul pe baza părţilor, dacă au participat căruia expertiza a fost efectuată la aceasta şi au dat şi dacă părţile care au participat explicaţii în cursul la aceasta au dat explicaţii în expertizei, data întocmirii cursul expertizei; raportului de expertiză; b) descrierea în amănunt a b) partea expozitivă prin operaţiilor de efectuare a care sunt descrise expertizei, obiecţiile sau operaţiile de efectuare a explicaţiile părţilor, precum şi expertizei, metodele, analiza acestor obiecţii ori programele şi explicaţii în lumina celor echipamentele utilizate; constatate de expert; c) concluziile, prin care se c) concluziile, care cuprind răspunde la obiectivele răspunsurile la întrebările puse şi288 stabilite de organele părerea expertului asupra judiciare, precum şi orice obiectului expertizei. alte precizări şi constatări rezultate din efectuarea expertizei, în legătură cu obiectivele expertizei. (5) În situaţia în care expertiza a fost efectuată în lipsa părţilor ori a subiecţilor procesuali principali, aceştia sau avocatul lor sunt încunoştinţaţi cu privire la întocmirea raportului de expertiză şi cu privire la dreptul la studierea raportului. ART. 179 - Este o dispoziție nouă care dă posibilitatea organului de urmărire penală, respectiv instanței Audierea expertului de judecată să procedeze la audierea expertului dacă audierea este necesară pentru (1) În cursul urmăririi lămurirea constatărilor sau concluziilor expertului. penale sau al judecăţii, Audierea se efectuează potrivit dispozițiilor referitoare la audierea martorilor. expertul poate fi audiat de In caz că expertiza s-a efectuat de o instituție medico-legală, institut sau laborator de organul de urmărire penală specialitate, instituția va desemna un expert dintre cei care au participat la efectuarea sau de instanţă, la cererea expertizei care urmează a fi audiat. procurorului, a părţilor, a subiecţilor procesuali principali sau din oficiu, dacă organul judiciar apreciază că audierea este necesară pentru lămurirea constatărilor sau concluziilor expertului. (2) Dacă expertiza a fost efectuată de o instituţie medico-legală, institut sau laborator de specialitate, instituţia va desemna un289 expert, dintre persoanele care au participat la efectuarea expertizei, ce urmează a fi audiat de către organul de urmărire penală sau de instanţă. (3) Audierea expertului se efectuează potrivit dispoziţiilor privitoare la audierea martorilor. ART. 180 ART. 124 Elementul de noutate pe care îl introduce Noul Cod de procedură penală este că suplimentul Suplimentul de expertiză Suplimentul de expertiză de expertiza se poate dispune în caz că expertiza nu este completă numai dacă aceasta (1) Când organul de Când organul de urmărire penală deficienţă nu poate fi suplinită prin audierea expertului. urmărire penală sau sau instanţa de judecată De asemenea, spre deosebire de actualul cod se prevede ca daca suplimentul de expertiza nu instanţa constată, la cerere constată, la cerere sau din oficiu, se poate efectua de același expert, organul judiciar va dispune efectuarea altei expertize de sau din oficiu, că expertiza că expertiza nu este completă, către un alt expert. nu este completă, iar dispune efectuarea unui Pentru situația in care expertiza s-a efectuat in cadrul unei instituții medico-legale, institut sau această deficienţă nu poate supliment de expertiză fie de laborator de specialitate, Noul Cod de procedura penala prevede ca organul judiciar se fi suplinită prin audierea către acelaşi expert, fie de către adresează acelei instituții pentru efectuarea suplimentului de expertiza. expertului, dispune altul. efectuarea unui supliment De asemenea, când se socoteşte de expertiză de către necesar, se cer expertului acelaşi expert. Când nu lămuriri suplimentare în scris, ori este posibilă desemnarea se dispune chemarea lui spre a aceluiaşi expert, se dispune da explicaţii verbale asupra efectuarea unei alte raportului de expertiză. În acest expertize de către un alt caz, ascultarea expertului se face expert. potrivit dispoziţiilor privitoare la (2) Când expertiza a fost ascultarea martorilor. efectuată în cadrul Lămuririle suplimentare în scris instituţiei medico-legale, pot fi cerute şi serviciului unui institut sau laborator medico-legal, laboratorului de de specialitate, organul de expertiză criminalistică ori urmărire penală sau institutului de specialitate care a instanţa se adresează efectuat expertiza. instituţiei respective în vederea efectuării290 suplimentului de expertiză. ART. 181 ART. 125 În Codul de procedură penală în vigoare se prevede că o nouă expertiză poate fi dispusă dacă Efectuarea unei noi Efectuarea unei noi expertize organul judiciar are îndoieli cu privire la exactitatea concluziilor raportului de expertiză expertize Dacă organul de urmărire penală apreciere care putea fi și de natură subiectivă în condițiile în care nu sunt definiți anumiți (1) Organul de urmărire sau instanţa de judecată are parametri de apreciere. penală sau instanţa îndoieli cu privire la exactitatea Noul Cod de procedură penală condiționează posibilitatea efectuării unei noi expertize de dispune efectuarea unei noi concluziilor raportului de neclaritatea sau contradictorialitatea concluziilor raportului, de existența contradicțiilor între expertize atunci când expertiză, dispune efectuarea conținutul și concluziile raportului de expertiză, dacă aceste deficiențe nu pot fi înlăturate prin concluziile raportului de unei noi expertize. audierea expertului. expertiză sunt neclare sau De asemenea, Noul Cod de procedură penală prevede că dacă noua expertiză dispusă de contradictorii ori între organul judiciar se realizează în cadrul unei instituții medico-legale, aceasta trebuie efectuată conţinutul şi concluziile de către o comisie. raportului de expertiză există contradicţii, iar aceste deficienţe nu pot fi înlăturate prin audierea expertului. (2) Când organul de urmărire penală sau instanţa de judecată dispune efectuarea unei noi expertize de către o instituţie medico-legală, aceasta este efectuată de o comisie, în condiţiile legii. ART. 181^1 - Observaţiile s-au făcut în contextul analizei prevederilor referitoare la raportul de constatare. Obiectul constatării şi raportul de constatare (1) Organul de urmărire penală stabileşte prin ordonanţă obiectul constatării, întrebările la care trebuie să răspundă specialistul şi termenul în care urmează a fi efectuată291 lucrarea. (2) Raportul de constatare cuprinde descrierea operaţiilor efectuate de specialist, a metodelor, programelor şi echipamentelor utilizate şi concluziile constatării. ART. 182 ART. 126 Nu sunt elemente de noutate. Lămuririle cerute la Lămuriri cerute la institutul de institutul de emisiune emisiune În cazurile privitoare la În cazurile privitoare la infracţiunea de falsificare infracţiunea de falsificare de de monedă ori de alte monedă sau de alte valori, valori, organul de urmărire organul de urmărire penală sau penală sau instanţa poate instanţa de judecată poate cere cere lămuriri institutului de lămuriri institutului de emisiune. emisiune. ART. 183 ART. 127 Principalul element de noutate constă în faptul că potrivit noilor dispoziții orice persoană care Prezentarea scriptelor de Prezentarea scriptelor de deține scripte de comparație trebuie să le prezinte organului de urmărire penală, respectiv comparaţie comparaţie instanței de judecată la cererea acestora, nemaifiind exceptate persoanele care au calitatea (1) În cauzele privind În cauzele privind infracţiuni de de soț sau rudă apropiată cu învinuitul ori inculpatul, așa cum prevede actuala reglementare. infracţiuni de fals în fals în înscrisuri, organul de În caz de refuz, noile dispoziții procedurale prevăd că acestea nu pot fi interpretate în înscrisuri, organul de urmărire penală sau instanţa de defavoarea suspectului sau inculpatului, interdicție care nu se regăsește în actualele urmărire penală sau judecată poate ordona să fie reglementări. instanţa de judecată poate prezentate scripte de În ceea ce privește modul de securizare a scriptelor de comparație, Noul Cod de procedură dispune să fie prezentate comparaţie. penală prevede că acestea trebuie introduse într-un plic sigilat care se semnează de organul scripte de comparaţie. Dacă scriptele se găsesc în de urmărire penală sau de președintele completului de judecată și de persoana care le (2) Dacă scriptele se găsesc depozite publice, autorităţile în prezintă, spre deosebire de actualele prevederi din interpretarea cărora se înțelege că însăși în depozite publice, drept sunt obligate a le elibera. scriptele de comparație trebuie vizate și semnate. autorităţile în drept sunt Dacă scriptele se găsesc la un obligate a le elibera. particular care nu este soţ sau (3) Dacă scriptele se găsesc rudă apropiată cu învinuitul sau la o persoană, organul de inculpatul, organul de urmărire urmărire penală sau penală ori instanţa de judecată îi instanţa îi pune în vedere pune în vedere să le prezinte. să le prezinte. Scriptele de comparaţie trebuie292 (4) Scriptele se introduc vizate de organul de urmărire într-un plic sigilat care se penală sau de preşedintele vizează de organul de completului de judecată şi urmărire penală sau de semnate de acela care le preşedintele completului de prezintă. judecată şi se semnează de Organul de urmărire penală ori acela care le prezintă. instanţa de judecată poate (5) Organul de urmărire dispune ca învinuitul sau penală ori instanţa poate inculpatul să prezinte o piesă solicita suspectului sau scrisă cu mâna sa, ori să scrie inculpatului să prezinte o după dictarea ce i s-ar face. piesă scrisă cu mâna sa ori Dacă învinuitul sau inculpatul să scrie după dictare. refuză, se face menţiune în (6) Dacă suspectul sau procesul-verbal. inculpatul refuză, se face menţiune în procesul- verbal. Refuzul de a se conforma solicitării organului de urmărire penală sau instanţei nu poate fi interpretat în defavoarea suspectului sau inculpatului. ART. 184 ORDIN Nr. 1134/C-255 din 25 Noul Cod de procedură penală cuprinde o reglementare detaliată a modalităților de efectuare Expertiza medico-legală mai 2000 a diferitelor tipuri de expertize una dintre acestea fiind expertiza medico-legală psihiatrică a psihiatrică pentru aprobarea Normelor suspectului sau inculpatului. (1) În cazul infracţiunilor procedurale privind efectuarea În Codul de procedură penală în vigoare nu este prevăzută o procedură detaliată de efectuare comise de minorii cu vârsta expertizelor, a constatărilor şi a a acestei expertize, dispunerea acesteia realizându-se în baza dispozițiilor generale privind între 14 şi 16 ani, în cazul altor lucrări medico-legale expertiza și reglementărilor din actele normative speciale. uciderii sau vătămării Prin dispozițiile Noului Cod de procedură penală sunt reglementate cazurile în care expertiza copilului nou-născut ori a ART. 28 medico-legală psihiatrică este obligatorie, modul de dispunere a acesteia, organele judiciare fătului de către mamă, (1) Expertiza medico-legală competente să o dispună, drepturile persoanei față de care se efectuează expertiza. precum şi atunci când psihiatrică se face numai prin Astfel, conform prevederilor noului cod expertiza medico-legală psihiatrică se efectuează în organul de urmărire penală examinarea nemijlocită a cazul infracţiunilor comise de minori cu vârsta între 14 și 16 ani, în cazul uciderii sau vătămării sau instanţa are o îndoială persoanei, în cadrul unei comisii copilului nou-născut și a fătului de către mamă precum și în situația în care organul judiciar asupra discernământului alcătuite dintr-un medic legist, are o îndoială asupra discernământului suspectului ori inculpatului la momentul săvârșirii suspectului ori inculpatului care este preşedintele comisiei, infracțiunii.293 în momentul săvârşirii şi 2 medici psihiatri. Aceste Noul Cod de procedură penală instituie obligativitatea obținerii consimțământului scris al infracţiunii ce face obiectul comisii nu se pot organiza la persoanei ce va fi supusă expertizei, exprimat în prezența unui avocat ales sau din oficiu, în acuzaţiei, se dispune nivelul cabinetelor medico- fața organului judiciar. efectuarea unei expertize legale. În cazul minorului este necesară și prezența ocrotitorului legal. medico-legale psihiatrice, (2) Expertizele medico-legale Sunt reglementate și situațiile în care suspectul sau inculpatul refuză efectuarea expertizei sau stabilindu-se totodată psihiatrice se efectuează la nu se prezintă la comisia medico-legală caz în care procurorul, sau după caz judecătorul de termenul de prezentare în sediul instituţiilor medico-legale, drepturi și libertăți este sesizat pentru emiterea mandatului de aducere în scopul prezentării vederea examinării. cu următoarele excepţii, dacă se la comisia medico-legală psihiatrică. (2) Expertiza se efectuează efectuează prima expertiză: De asemenea sunt reglementate și cazurile în care pentru o examinare complexă este în cadrul instituţiei medico- a) în cazul bolnavilor psihici necesară internarea medicală a suspectului sau inculpatului într-o instituție sanitară de legale de către o comisie, cronici, când transportul şi specialitate, iar acesta refuză. În această situație, la sesizarea comisiei medico-legale, constituită potrivit legii. examinarea acestora nu se pot procurorul în faza de urmărire penală poate cere judecătorului de drepturi și libertăți (3) Expertiza medico-legală face în siguranţă deplină, competent, luarea măsurii internării nevoluntare pe o durată de maxim 30 de zile în vederea psihiatrică se efectuează comisia de expertiză medico- efectuării expertizei. după obţinerea legală psihiatrică efectuează Judecătorul de drepturi și libertăți se pronunță prin încheiere, care poate fi contestată la consimţământului scris al examinarea în cadrul spitalelor judecătorul de drepturi și libertăți de la instanța ierarhic superioară, de către suspect, inculpat persoanei ce urmează a fi de psihiatrie sau în cadrul sau procuror în termen de 24 de ore de la pronunțare, contestare care nu suspendă supusă expertizei, secţiilor de psihiatrie ale executarea. exprimat, în prezenţa unui spitalelor penitenciare; Sunt prevăzute elementele pe care trebuie să le conțină propunerea procurorului de luare a avocat ales sau din oficiu, b) în cazul persoanelor aflate în măsurii internării nevoluntare, termenul în care judecătorul de drepturi și libertăți urmează să în faţa organului judiciar, arest preventiv comisia de se pronunțe, elementele și datele conținutului încheierii, procedura în cazul în care inculpatul iar în cazul minorului, şi în expertiză medico-legală este arestat sau nu poate fi prezent din cauza stării de sănătate, forței majore ori stării de prezenţa ocrotitorului psihiatrică poate efectua necesitate, procedura de soluționare a contestației, etc. legal. examinarea şi în cadrul secţiilor Măsura internării nevoluntare poate fi luată și de instanță în cursul judecății la propunerea (4) În cazul în care de psihiatrie ale spitalelor comisiei medico-legale psihiatrice, dispozițiile aplicându-se corespunzător. suspectul sau inculpatul penitenciare, putând coopta în De precizat că măsura internării medicale în vederea efectuării expertizei medico-legale refuză în cursul urmăririi comisia de expertiză pe medicul psihiatrice poate fi prelungită o singură dată pe o durată de cel mult 30 de zile. penale efectuarea şef de secţie, dacă este medic Dacă înainte de exirarea duratei internării nevoluntare se constată că nu mai este necesară, expertizei ori nu se prezintă primar; organul care a dispus măsura dispune revocarea acesteia. în vederea examinării la c) în cazul bolnavilor Modul de sesizare a judecătorului de drepturi și libertăți respectiv a instanței de judecată comisia medico-legală netransportabili, cu suferinţe pentru revocarea măsurii și procedura de soluționare sunt expres arătate. psihiatrică, organul de evolutiv letale sau aflaţi în stare Un aspect care trebuie menționat este că perioada în care suspectul sau inculpatul a fost cercetare penală sesizează gravă în condiţii de spitalizare internat se deduce din durata pedepsei în condițiile prevăzute de codul penal întrucât și procurorul sau judecătorul comisia se poate deplasa la această măsură este o formă privativă de libertate. de drepturi şi libertăţi în patul bolnavului pentru vederea emiterii unui efectuarea expertizei numai în mandat de aducere în situaţia în care această lucrare294 scopul prezentării la este necesară în vederea comisia medico-legală încheierii unui act de dispoziţie. psihiatrică. Dispoziţiile art. Asigurarea transportului de la şi 265 alin. (4) - (9) se aplică la sediul instituţiei medico-legale în mod corespunzător. se face de către familia sau (5) În cazul în care aparţinătorii persoanei consideră că este necesară respective. o examinare complexă, ce (3) Membrii comisiei sunt necesită internarea desemnaţi după cum urmează: medicală a suspectului sau a) la nivelul institutelor de a inculpatului într-o medicină legală directorul instituţie sanitară de institutului desemnează, prin specialitate, iar acesta dispoziţie scrisă, un medic legist refuză internarea, comisia primar şi 2 medici psihiatri medico-legală sesizează specialişti sau primari ce pot fi organul de urmărire penală cooptaţi şi din cadrul spitalelor sau instanţa cu privire la clinice de psihiatrie, prin necesitatea luării măsurii propunere nominală şi de comun internării nevoluntare. acord cu conducerile unităţilor (6) În cursul urmăririi sanitare respective, sau al unor penale, procurorul, dacă unităţi medico-sanitare apreciază că solicitarea prestatoare de servicii, comisiei medico-legale este acreditate de Ministerul întemeiată, poate cere Sănătăţii, şi cu avizul Consiliului judecătorului de drepturi şi superior de medicină legală; libertăţi de la instanţa b) la nivelul serviciilor de căreia i-ar reveni medicină legală judeţene competenţa să judece medicul şef desemnează, prin cauza în primă instanţă sau dispoziţie scrisă, un medic legist de la instanţa primar şi 2 medici psihiatri din corespunzătoare în grad cadrul secţiei de psihiatrie a acesteia în a cărei spitalului judeţean respectiv sau circumscripţie se află locul al unor unităţi medico-sanitare de internare ori sediul prestatoare de servicii, parchetului din care face acreditate de Ministerul parte procurorul care a Sănătăţii, cu aprobarea întocmit propunerea luarea nominală a direcţiei de sănătate295 măsurii internării publică judeţene, cel puţin unul nevoluntare, pentru dintre cei 2 psihiatri trebuind să maximum 30 de zile, în fie medic primar psihiatru. vederea efectuării (4) Expertiza medico-legală expertizei psihiatrice. psihiatrică se efectuează numai (7) Propunerea pentru o anumită faptă sau procurorului de luare a circumstanţă, având ca obiective măsurii internării principale stabilirea capacităţii nevoluntare trebuie să psihice la momentul comiterii cuprindă, după caz, unei fapte prevăzute de legea menţiuni cu privire la: penală sau al exercitării unui fapta pentru care se drept, a capacităţii psihice la efectuează cercetarea momentul examinării şi aprecieri penală, încadrarea juridică, asupra periculozităţii sociale şi denumirea infracţiunii; necesităţii instituirii măsurilor de faptele şi împrejurările din siguranţă cu caracter medical. care rezultă îndoiala asupra discernământului ART. 29 suspectului sau În vederea efectuării expertizei inculpatului, sesizarea psihiatrice se pun la dispoziţie comisiei medico-legale comisiei toate documentele din psihiatrice cu privire la dosar, necesare pentru refuzul suspectului sau efectuarea expertizei. În cazul în inculpatului de a se interna, care expertiza priveşte persoane motivarea necesităţii luării minore, dosarul va conţine şi măsurii internării şi a ancheta socială, precum şi proporţionalităţii acesteia datele privind performanţa cu scopul urmărit. şcolară. Propunerea împreună cu dosarul cauzei se prezintă judecătorului de drepturi şi libertăţi. (8) Judecătorul de drepturi şi libertăţi fixează ziua şi ora de soluţionare a propunerii de luare a măsurii internării296 nevoluntare, în cel mult 3 zile de la data sesizării, având obligaţia de a-l cita pe suspect sau inculpat pentru termenul fixat. Termenul se comunică procurorului, precum şi avocatului suspectului sau inculpatului, căruia i se acordă, la cerere, dreptul de a studia dosarul cauzei şi propunerea formulată de procuror. (9) Soluţionarea propunerii de luare a măsurii internării nevoluntare se face numai în prezenţa suspectului sau inculpatului, în afară de cazul când acesta este dispărut, se sustrage sau când din cauza stării sănătăţii sau din cauză de forţă majoră ori stare de necesitate nu se poate prezenta. (10) Participarea procurorului şi a avocatului ales sau numit din oficiu al suspectului ori inculpatului este obligatorie. (11) În cazul admiterii propunerii de internare nevoluntară, încheierea judecătorului trebuie să cuprindă: a) datele de identitate ale297 suspectului sau inculpatului; b) descrierea faptei de care este acuzat suspectul sau inculpatul, încadrarea juridică şi denumirea infracţiunii; c) faptele şi împrejurările din care rezultă îndoială asupra stării psihice a suspectului sau inculpatului; d) motivarea necesităţii luării măsurii internării nevoluntare în vederea efectuării expertizei medico-legale psihiatrice şi a proporţionalităţii acesteia cu scopul urmărit; e) durata măsurii internării. (12) După luarea măsurii, suspectului sau inculpatului i se aduc la cunoştinţă, de îndată, în limba pe care o înţelege, motivele internării, încheindu-se în acest sens un proces- verbal. (13) După dispunerea internării, dacă suspectul sau inculpatul se află în stare de deţinere, judecătorul de drepturi şi libertăţi informează administraţia locului de deţinere despre măsura internării şi dispune298 transferul arestatului într-o secţie de psihiatrie a unui penitenciar-spital. (14) Împotriva încheierii judecătorului de drepturi şi libertăţi se poate face contestaţie la judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa ierarhic superioară de către suspect, inculpat sau de procuror în termen de 24 de ore de la pronunţare. Contestaţia împotriva încheierii prin care se dispune internarea nevoluntară nu suspendă executarea. (15) Contestaţia formulată de suspect sau inculpat împotriva încheierii prin care s-a dispus internarea nevoluntară se soluţionează în termen de 3 zile de la data înregistrării acesteia şi nu este suspensivă de executare. (16) În vederea soluţionării contestaţiei formulate de procuror, judecătorul de la instanţa ierarhic superioară dispune citarea suspectului sau inculpatului. Participarea avocatului ales sau numit din oficiu al suspectului ori inculpatului este obligatorie. (17) În vederea soluţionării299 contestaţiei formulate de suspect sau de inculpat, judecătorul de la instanţa ierarhic superioară comunică acestuia şi procurorului data stabilită pentru judecarea contestaţiei şi le acordă posibilitatea de a depune observaţii scrise până la acea dată, în afară de cazul când apreciază că prezenţa suspectului sau inculpatului, participarea procurorului şi formularea de concluzii orale de către aceştia sunt necesare pentru justa soluţionare a contestaţiei. (18) În cazul admiterii contestaţiei formulate de suspect sau inculpat, judecătorul de la instanţa ierarhic superioară dispune respingerea propunerii de internare şi externarea, dacă este cazul, de îndată, a suspectului sau inculpatului, dacă acesta nu este deţinut sau arestat chiar şi în altă cauză. (19) Dosarul cauzei se restituie procurorului în termen de 24 de ore de la soluţionarea contestaţiei. Dacă încheierea judecătorului de drepturi şi300 libertăţi nu este atacată cu contestaţie, acesta restituie dosarul procurorului în termen de 24 de ore de la expirarea termenului de contestaţie. (20) În cursul judecăţii, dacă inculpatul refuză efectuarea expertizei ori nu se prezintă în vederea examinării la comisia medico-legală psihiatrică, instanţa, din oficiu sau la cererea procurorului, dispune emiterea unui mandat de aducere în condiţiile art. 265. (21) Măsura internării nevoluntare poate fi luată de instanţă în cursul judecăţii la propunerea comisiei medico-legale psihiatrice. Dispoziţiile alin. (6) - (19) se aplică în mod corespunzător. (22) Imediat după luarea măsurii internării nevoluntare sau în cazul schimbării ulterioare a locului de internare, judecătorul de drepturi şi libertăţi sau, după caz, preşedintele completului de judecată care a dispus măsura încunoştinţează despre aceasta şi despre locul internării un membru301 al familiei suspectului sau inculpatului ori o altă persoană desemnată de acesta, precum şi instituţia medico-legală care efectuează expertiza, încheindu-se în acest sens un proces-verbal. Instituţia de specialitate are obligaţia de a informa organele judiciare despre schimbarea locului internării. (23) Hotărârea prin care dispune internarea nevoluntară se pune în executare de procuror prin intermediul organelor de poliţie. (24) În cazul în care suspectul sau inculpatul se află în stare de deţinere, judecătorul de drepturi şi libertăţi sau instanţa ce a dispus măsura internării într-o instituţie de specialitate în vederea efectuării expertizei medico-legale psihiatrice informează, de îndată, administraţia locului de deţinere sau arestare despre măsura dispusă. (25) Măsura internării medicale în vederea efectuării expertizei medico-legale psihiatrice302 poate fi prelungită o singură dată, pe o durată de cel mult 30 de zile. Comisia de expertiză medico-legală psihiatrică sesizează procurorul sau, după caz, instanţa asupra necesităţii prelungirii măsurii internării cu cel puţin 7 zile înainte de expirarea acesteia. Sesizarea trebuie să conţină descrierea activităţilor efectuate, motivele pentru care examinarea nu a fost finalizată pe parcursul internării, examinările ce urmează a fi efectuate, precizarea perioadei pentru care este necesară prelungirea. Dispoziţiile alin. (6) - (24) se aplică în mod corespunzător. (26) În cazul în care înainte de expirarea duratei internării nevoluntare se constată că aceasta nu mai este necesară, comisia de expertiză medico-legală psihiatrică sau persoana internată sesizează de îndată organul care a dispus măsura, în vederea revocării acesteia. Sesizarea se soluţionează de urgenţă, în camera de303 consiliu, cu participarea procurorului, după audierea avocatului ales sau din oficiu al persoanei internate. Încheierea pronunţată de judecătorul de drepturi şi libertăţi sau de instanţă nu este supusă niciunei căi de atac. (27) Dacă în cursul efectuării expertizei medico-legale psihiatrice se constată că sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la art. 247, comisia de expertiză medico-legală psihiatrică sesizează organele judiciare în vederea luării măsurii de siguranţă a internării medicale provizorii. (28) Perioada în care suspectul sau inculpatul a fost internat într-o instituţie de specialitate în vederea efectuării expertizei psihiatrice se deduce din durata pedepsei, în condiţiile art. 72 din Codul penal. ART. 185 ORDIN Nr. 1134/C-255 din 25 Reglementări privind autopsia medico-legală nu se regăsesc în actualul Cod de procedură Autopsia medico-legală mai 2000 penală. Prevederi în acest sens sunt în Ordinul nr.1134/C/2000. Noul Cod de procedură penală (1) Autopsia medico-legală pentru aprobarea Normelor prevede procedura dispunerii autopsiei medico-legale, cauzele și condițiile în care se se dispune de către organul procedurale privind efectuarea efectuează aceasta, la solicitarea organului de urmărire penală sau după caz a instanței de de urmărire penală sau de expertizelor, a constatărilor şi a judecată. către instanţa de judecată, altor lucrări medico-legale O prevedere expresă cu caracter de noutate este obligația organului de urmărire penală de a în caz de moarte violentă încunoștiința un membru al familiei decedatului despre data autopsiei și dreptul de a304 ori când aceasta este ART. 34 desemna un expert independent autorizat care să asiste la efectuarea autopsiei. Actuala suspectă de a fi violentă (1) Constatarea şi expertiza reglementare nu prevede în mod expres obligativitatea încunoștiințării familiei. sau când nu se cunoaşte medico-legală pe cadavru Constatările și concluziile autopsiei trebuie cuprinse într-un raport de expertizări nu într-o cauza morţii ori există o implică: constatare medico-legală. suspiciune rezonabilă că a) examinări la locul unde s-a decesul a fost cauzat direct găsit cadavrul sau în alte locuri, sau indirect printr-o pentru constatarea indiciilor infracţiune ori în legătură privind cauza morţii şi cu comiterea unei circumstanţele ei; infracţiuni. În cazul în care b) examinarea exterioară a corpul victimei a fost cadavrului şi autopsia, inclusiv înhumat, este dispusă exhumarea, după caz; exhumarea pentru c) examinări complementare de examinarea cadavrului prin laborator, cum ar fi cele autopsie. histopatologice, bacteriologice, (2) Procurorul dispune de toxicologice, hematologice, îndată efectuarea unei serologice, biocriminalistice. autopsii medico-legale (2) Autopsia medico-legală a dacă decesul s-a produs în cadavrului se efectuează la perioada în care persoana solicitarea organelor judiciare, se află în custodia poliţiei, numai de către medicul legist, a Administraţiei Naţionale fiind obligatorie în următoarele a Penitenciarelor, în timpul cazuri: internării medicale 1. moarte violentă, chiar şi nevoluntare sau în cazul atunci când există o anumită oricărui deces care ridică perioadă între evenimentele suspiciunea nerespectării cauzale şi deces; drepturilor omului, a 2. cauza morţii nu este aplicării torturii sau a cunoscută; oricărui tratament inuman. 3. cauza morţii este suspectă. (3) Pentru a constata dacă Un deces este considerat moarte există motive pentru a suspectă în următoarele situaţii: efectua autopsia medico- a) moarte subită; legală, organul de urmărire b) decesul unei persoane a cărei penală sau instanţa de sănătate, prin natura serviciului, judecată poate solicita este verificată .periodic din opinia medicului legist. punct de vedere medical;305 (4) Autopsia se efectuează c) deces care survine în timpul în cadrul instituţiei medico- unei misiuni de serviciu, în legale, potrivit legii incinta unei întreprinderi sau speciale. instituţii; (5) La efectuarea autopsiei d) deces care survine în medico-legale pot fi custodie, precum moartea cooptaţi şi specialişti din persoanelor aflate în detenţie alte domenii medicale, în sau private de libertate, decesele vederea stabilirii cauzei în spitalele psihiatrice, decesele decesului, la solicitarea în spitale penitenciare, în medicului legist, cu închisoare sau în arestul poliţiei, excepţia medicului care a moartea asociată cu activităţile tratat persoana decedată. poliţiei sau ale armatei în cazul (6) Cu ocazia efectuării în care decesul survine în cursul autopsiei medico-legale pot manifestaţiilor publice sau orice fi utilizate orice metode deces care ridică suspiciunea legale pentru stabilirea nerespectării drepturilor omului, identităţii, inclusiv cum este suspiciunea de tortură prelevarea de probe sau oricare altă formă de biologice în vederea tratament violent sau inuman; stabilirii profilului genetic e) multiple decese repetate în judiciar. serie sau concomitent; (7) Organul de urmărire f) cadavre neidentificate sau penală trebuie să scheletizate; încunoştinţeze un membru g) decese survenite în locuri de familie despre data publice sau izolate; autopsiei şi despre dreptul h) moartea este pusă în de a desemna un expert legătură cu o deficienţă în independent autorizat care acordarea asistenţei medicale să asiste la efectuarea sau în aplicarea măsurilor de autopsiei. profilaxie ori de protecţie a (8) Medicul legist care a muncii; efectuat autopsia i) decesul pacientului a survenit întocmeşte un raport de în timpul sau la scurt timp după expertiză, care cuprinde o intervenţie diagnostică sau constatările şi concluziile terapeutică medico-chirurgicală. sale cu privire la: (3) Autopsia cadavrului,306 a) identitatea persoanei respectiv a părţilor de cadavru decedate sau elemente de sau a pieselor scheletice, se identificare, dacă efectuează numai în cazul în identitatea nu este care organele judiciare pun la cunoscută; dispoziţie medicului legist: b) felul morţii; a) ordonanţa procurorului sau c) cauza medicală a morţii; încheierea instanţei de efectuare d) existenţa leziunilor a autopsiei, care conţine traumatice, mecanismul de obiectivele acesteia; producere a acestora, b) procesul-verbal de cercetare natura agentului vulnerant la faţa locului; şi legătura de cauzalitate c) copia de pe foaia de dintre leziunile traumatice observaţie clinică completă, în şi deces; cazul persoanelor decedate în e) rezultatele investigaţiilor cursul spitalizării. de laborator efectuate asupra probelor biologice ART. 35 prelevate de la cadavru şi a (1) Autopsia cadavrului se substanţelor suspecte efectuează numai de către un descoperite medic legist, la morga serviciului f) urmele biologice găsite de medicină legală sau a pe corpul persoanei spitalului în a cărui rază decedate; teritorială s-a produs moartea g) data probabilă a morţii; sau a fost găsit cadavrul. h) orice alte elemente care pot contribui la lămurirea ART. 38 împrejurărilor producerii (1) Medicul legist este asistat la morţii. efectuarea autopsiei de personal sanitar mediu sau auxiliar. Autopsia trebuie să fie completă, fără a se omite vreun segment, ţesut sau organ. (2) Nu se pot formula concluzii medico-legale privind cauza şi împrejurările morţii numai pe baza unor examene externe sau interne parţiale.307 (3) Pentru atestarea leziunilor traumatice externe, respectiv interne, se pot efectua fotografii. HOTĂRÂRE Nr. 774 din 7 septembrie 2000 pentru aprobarea Regulamentului de aplicare a dispoziţiilor Ordonanţei Guvernului nr. 1/2000 privind organizarea activităţii şi funcţionarea instituţiilor de medicină legală ART. 32 (2) La efectuarea expertizelor medico-legale realizate de experţii oficiali pot participa experţi numiţi de organele judiciare la cererea părţilor, dintre cei înscrişi pe listele întocmite de Ministerul Sănătăţii şi Familiei şi de Ministerul Justiţiei, cu avizul Consiliului superior de medicină legală. ART. 33 (1) Experţii numiţi de organele judiciare la cererea părţilor pot asista la lucrări şi la examinarea persoanei, pot solicita investigaţii complementare, iar în cazul expertizei pe documente pot lucra individual, în paralel cu experţii oficiali. (2) Obiecţiile şi contribuţia experţilor numiţi de organele308 judiciare la cererea părţilor se consemnează în raportul medico-legal. (3) În cazul în care experţii numiţi de organele judiciare la cererea părţilor asistă experţii oficiali, prezenţa acestora se consemnează în partea introductivă a raportului medico- legal. (4) Experţii numiţi de instanţă la cererea părţilor au acces numai la datele medicale şi medico- legale din dosarul de urmărire penală, respectiv al instanţei. Accesul la datele din arhivele instituţiilor medico-legale se poate face numai cu acordul scris al conducătorului instituţiei medico-legale. ART. 186 ORDIN Nr. 1134/C-255 din 25 Spre deosebire de Codul de procedură penală în vigoare, Noul Cod de procedură penală Exhumarea mai 2000 conține dispoziții cu privire la exhumare arătând că aceasta poate fi dispusă de procuror sau, (1) Exhumarea poate fi pentru aprobarea Normelor după caz, de instanța de judecată pentru stabilirea felului şi cauzei morții, a identificării dispusă de către procuror procedurale privind efectuarea cadavrului sau stabilirea oricăror elemente necesare soluționării cauzei. sau de către instanţa de expertizelor, a constatărilor şi a Se arată în mod expres că exhumarea se face în prezența organului de urmărire penală, ceea judecată în vederea altor lucrări medico-legale ce duce la concluzia că prezența acestuia este obligatorie și atunci când măsura a fost dispusă stabilirii felului şi cauzei ART. 37 de instanța de judecată. Dispozițiile privind autopsia medico-legală se aplică corespunzător și morţii, a identificării (1) Exhumarea cadavrelor în în cazul exhumării. cadavrului sau pentru vederea expertizelor medico- stabilirea oricăror legale se face numai la elemente necesare solicitarea scrisă a organelor soluţionării cauzei. judiciare. (2) Exhumarea se face în (2) Examinarea cadavrului deja prezenţa organului de autopsiat se face de către o urmărire penală. comisie de experţi care au un (3) Dispoziţiile art. 185 alin. grad profesional mai mare decât309 (4) - (8) se aplică în mod cel al expertului care a efectuat corespunzător. prima expertiză. (3) Examinarea cadavrului exhumat şi autopsia se fac fie la locul unde se află cadavrul, fie la o prosectură din apropiere. ART. 187 Noul Cod de procedură penală prezintă distinct autopsia medico-legală a fetusului sau a nou- Autopsia medico-legală a născutului arătând cazurile în care se dispune această măsură. fetusului sau a nou- Cu toate că nu se face trimitere la prevederile referitoare la efectuarea autopsiei medico- născutului legale (art. 185 din N.C.p.p.) este evident că sunt aplicabile aceleași dispoziții procedurale. (1) Autopsia medico-legală a unui fetus se dispune pentru a se stabili vârsta intrauterină, capacitatea de supravieţuire extrauterină, felul şi cauza - morţii, precum şi pentru stabilirea filiaţiei, când este cazul. (2) Autopsia medico-legală a unui nou-născut se dispune pentru a se stabili dacă copilul a fost născut viu, viabilitatea, durata supravieţuirii extrauterine, felul şi cauza medicală a morţii, data morţii, dacă i s-au acordat îngrijiri medicale după naştere, precum şi pentru stabilirea filiaţiei, când este cazul. ART. 188 - Expertiza toxicologică este de asemenea prevăzută distinct în Noul Cod de procedură penală, Expertiza toxicologică fiind arătate situațiile în care trebuie dispusă o astfel de expertiză, care nu au caracter (1) În cazul în care există o limitativ ci exemplificativ. suspiciune cu privire la Nu este prevăzută procedura de dispunere a expertizei, aplicându-se normele cu caracter producerea unei intoxicaţii, general privind dispunerea expertizei judiciare. se dispune efectuarea unei În Codul de procedură penală în vigoare nu sunt dispoziții exprese referitoare la acest tip de310 expertize toxicologice. expertiză, unele reglementări existând în Ordinul nr. 1134/C/2000, în special în ce privește (2) Produsele considerate expertiza toxicologică în vederea stabilirii alcoolemiei. suspecte că ar fi determinat intoxicaţia sunt trimise instituţiei medico-legale sau unei alte instituţii specializate. (3) Concluziile expertizei toxicologice cuprind constatări de specialitate cu privire la tipul substanţei toxice, cantitatea, calea de administrare, precum şi consecinţele posibile ale substanţei descoperite, cât şi alte elemente care să ajute la stabilirea adevărului. ART. 189 ORDIN Nr. 1134/C-255 din 25 Examinarea medico-legală a persoanei în vederea constatării urmelor infracțiunii sau a Examinarea medico-legală mai 2000 consecințelor unei infracțiuni, nu constituie prin ea însăși un aspect de noutate. Noutatea este a persoanei pentru aprobarea Normelor dată de faptul că Noul Cod de procedură penală o reglementează în mod expres stabilind (1) Examinarea medico- procedurale privind efectuarea procedura de dispunere a acesteia, organul abilitat să dispună această măsură, cerințele care legală a persoanei în expertizelor, a constatărilor şi a trebuie îndeplinite înainte ca examinarea să poată avea loc actul medico-legal care vederea constatării altor lucrări medico-legale materializează rezultatul examinării medico-legale. urmelor şi a consecinţelor Potrivit dispozițiilor Noul Cod de procedură penală examinarea fizică a unei persoane se unei infracţiuni se ART. 26 realizează de către medicul legist și constă în examinarea externă și internă a corpului și efectuează conform legii Constatarea şi expertiza prelevarea de probe biologice. speciale. medico-legală referitoare la Ca o garanție a respectării drepturilor și libertăților fundamentale ale omului, legiuitorul a (2) Medicul legist care a persoane în viaţă, efectuate la prevăzut obligativitatea organului de urmărire penală de a solicita în prealabil efectuat examinarea cererea organelor judiciare, consimțământul scris al persoanei care urmează a fi examinată, respectiv al reprezentantului medico-legală întocmeşte constau în examinări clinice şi legal în cazul celor lipsiți de capacitate de exercițiu, iar în cazul celor cu capacitate de exercițiu un certificat medico-legal complementare radiologice, restrânsă, consimțământul scris al acestora trebuie exprimat în prezența apărătorilor legali. sau, după caz, un raport de hematologice, serologice, Este reglementată și situația în care nu există consimțământul, caz în care judecătorul de expertiză. bacteriologice, antropologice, drepturi și libertăți va dispune prin încheiere la cererea motivată a procurorului, examinarea (3) Constatarea leziunilor dermatologice, genetice şi altele, fizică a persoanei. Încheierea nu este supusă nici unei căi de atac. traumatice este efectuată, putând avea ca obiect: Efectuarea examinării fizice se poate dispune și de organul de urmărire penală prin ordonanță de regulă, printr-o a) constatarea sexului, în cazul în care există consimțământul scris al persoanei sau în cazul în care există urgență,311 examinare fizică. În cazul în virginităţii, capacităţii sexuale, dar procesul-verbal care consemnează activitățile desfășurate trebuie înaintate judecătorului care nu este posibilă sau vârstei, conformaţiei sau de drepturi și libertăți, care prin încheiere va dispune validarea examinării fizice, iar dacă necesară examinarea fizică, dezvoltării fizice, precum şi a constată că nu s-au respectat prevederile legale va dispune excluderea probelor obținute prin expertiza este efectuată în elementelor necesare pentru examinarea fizică. baza documentaţiei stabilirea filiaţiei; De observat că nu sunt prevăzute termenele în care organul de urmărire penală sau medicale puse la dispoziţia b) constatarea leziunilor judecătorul de drepturi și libertăți trebuie să dispună prin ordonanță, respectiv încheiere, expertului. traumatice, a infirmităţilor şi a asupra măsurii examinării fizice, ceea ce apare ca o omisiune a legiuitorului. (4) Raportul de expertiză stărilor de boală consecutive Având în vedere însă caracterul în general de urgență al acestei măsuri, care prin întârziere ar sau certificatul medico- acestora; putea conduce la dispariția probelor sau urmelor infracțiunii, luarea măsurii cât și legal trebuie să cuprindă: c) constatarea stării obstetricale, soluționarea cererii procurorului trebuie să se realizeze de îndată, în contextul în care legea nu descrierea leziunilor cum ar fi sarcina, viduitatea, prevede o procedură contradictorie (judecătorul se pronunță prin încheiere în camera de traumatice, precum şi avortul, naşterea, lehuzia; consiliu iar încheierea nu poate fi atacată). opinia expertului cu privire d) evaluarea stării de sănătate, În ceea ce privește recoltarea de probe biologice în vederea stabilirii alcoolemiei, aceasta se la natura şi gravitatea având ca scop stabilirea realizează din dispoziția organelor de constatare și cu consimțământul celui supus examinării. leziunilor, mecanismul şi aptitudinilor unei persoane de a În această situație nu este prevăzută necesitatea ordonanței organului de urmărire penală data producerii acestora, exercita o anumită activitate sau sau a încheierii pronunțate de judecătorul de drepturi și libertăți. În ipoteza absenței urmările pe care acestea le- profesie; consimțământului în condițiile manifestării refuzului persoanei aceasta se va face vinovată de au produs. e) constatarea capacităţii sustragere de la recoltarea probei biologice dacă sunt întrunite elementele constitutive ale psihice. acelei infracțiuni. ART. 190 Examinarea fizică ART. 33 (1) Examinarea fizică a unei (1) În vederea efectuării persoane presupune expertizei medico-legale pentru examinarea externă şi a stabili intoxicaţia etilică, internă a corpului acesteia, recoltarea sângelui necesar precum şi prelevarea de pentru determinarea alcoolemiei probe biologice. Organul de se face în cadrul instituţiilor de urmărire penală trebuie să medicină legală sau, dacă acest solicite, în prealabil, lucru nu este posibil, în alte consimţământul scris al unităţi sanitare de la toate persoanei care urmează a fi persoanele aduse de organele examinată. În cazul competente, cu respectarea persoanelor lipsite de normelor metodologice privind capacitate de exerciţiu, recoltarea probelor de sânge în consimţământul la vederea stabilirii intoxicaţiei examinarea fizică este etilice. solicitat reprezentantului (2) Calculul retroactiv al312 legal, iar în cazul celor cu alcoolemiei oferă valori teoretice capacitate restrânsă de aproximative. exerciţiu, consimţământul (3) Calculul retroactiv al scris al acestora trebuie alcoolemiei se efectuează numai exprimat în prezenţa în institutele de medicină legală ocrotitorilor legali. de către o comisie formată dintr- (2) În lipsa un medic legist primar şi un consimţământului scris al farmacist sau toxicolog primar, persoanei care urmează a fi care lucrează în cadrul examinată, al laboratorului de toxicologie reprezentantului legal ori a medico-legală al institutului încuviinţării din partea respectiv, ambii având statutul ocrotitorului legal, de expert. judecătorul de drepturi şi (4) Expertiza de recalculare a libertăţi dispune, prin alcoolemiei se efectuează numai încheiere, la cererea în cazurile în care s-au recoltat motivată a procurorului, două probe de sânge la un examinarea fizică a interval de o oră între ele, persoanei, dacă această precum şi, în mod excepţional, în măsură este necesară cazul persoanelor aflate în stare pentru stabilirea unor fapte clinică gravă: comă, şoc sau împrejurări care să traumatic şi/sau hemoragic, asigure buna desfăşurare a intervenţii chirurgicale de urmăririi penale ori pentru urgenţă, dovedite prin a se determina dacă o documente medicale şi de la anumită urmă sau care nu s-a putut preleva a doua consecinţă a infracţiunii probă de sânge. Calculul poate fi găsită pe corpul retroactiv al alcoolemiei nu sau în interiorul corpului poate fi efectuat numai pe baza acesteia. declaraţiilor existente la dosar. (3) Cererea organului de (5) O expertiză privind calculul urmărire penală trebuie să retroactiv al alcoolemiei se cuprindă: numele efectuează pentru o singură persoanei a cărei variantă de consum. examinare fizică este (6) În acelaşi caz, pentru cerută, motivarea variante diferite de consum, îndeplinirii condiţiilor expertiza se efectuează numai la313 prevăzute la alin. (2), solicitarea organelor de urmărire modalitatea în care penală sau a instanţelor de examinarea fizică urmează judecată după cum urmează: de a fi efectuată, infracţiunea cel mult două ori, la solicitarea de care este acuzat organelor de poliţie; a treia suspectul sau inculpatul. oară, numai la solicitarea (4) Judecătorul de drepturi parchetului; ori de câte ori şi libertăţi soluţionează solicită instanţa de judecată. cererea de efectuare a examinării fizice în camera de consiliu, prin încheiere ce nu este supusă niciunei căi de atac. (5) În cazul în care persoana examinată îşi exprimă în scris consimţământul sau în cazul în care există urgenţă, iar obţinerea autorizării judecătorului în condiţiile alin. (4) ar conduce la o întârziere substanţială a cercetărilor, la pierderea, alterarea sau distrugerea probelor, organul de urmărire penală poate dispune, prin ordonanţă, efectuarea examinării fizice. Ordonanţa organului de urmărire penală, precum şi procesul-verbal în care sunt consemnate activităţile desfăşurate cu ocazia examinării fizice sunt înaintate de îndată judecătorului de drepturi şi314 libertăţi. În cazul în care judecătorul constată că au fost respectate condiţiile prevăzute la alin. (2), dispune, prin încheiere motivată, validarea examinării fizice efectuate de organele de urmărire penală. Încălcarea de către organele de urmărire penală a condiţiilor prevăzute la alin. (2) atrage excluderea probelor obţinute prin examinarea fizică. (6) Validarea examinării fizice efectuate de organele de urmărire penală se efectuează potrivit alin. (4). (7) Examinarea fizică internă a corpului unei persoane sau recoltarea de probe biologice trebuie efectuată de un medic, asistent medical sau de o persoană cu pregătire medicală de specialitate, cu respectarea vieţii private şi a demnităţii umane. Examinarea fizică internă a minorului care nu a împlinit 14 ani se poate face în prezenţa unuia dintre părinţi, la solicitarea părintelui. Recoltarea prin metode noninvazive de probe biologice în vederea315 efectuării expertizei genetice judiciare se poate efectua şi de către personalul de specialitate al Poliţiei Române. (8) În cazul conducerii unui vehicul de către o persoană aflată sub influenţa băuturilor alcoolice sau a altor substanţe, recoltarea de probe biologice se efectuează din dispoziţia organelor de constatare şi cu consimţământul celui supus examinării, de către un medic, asistent medical sau de o persoană cu pregătire medicală de specialitate, în cel mai scurt timp, într-o instituţie medicală, în condiţiile stabilite de legile speciale. (9) Activităţile efectuate cu ocazia examinării fizice sunt consemnate de organele de urmărire penală într-un proces- verbal ce trebuie să cuprindă: numele şi prenumele organului de urmărire penală care îl încheie, ordonanţa sau încheierea prin care s-a dispus măsura, locul unde a fost încheiat, data, ora la care a început şi ora la care s-a terminat activitatea,316 numele şi prenumele persoanei examinate, natura examinării fizice, descrierea activităţilor desfăşurate, lista probelor recoltate în urma examinării fizice. (10) Rezultatele obţinute din analiza probelor biologice pot fi folosite şi în altă cauză penală, dacă servesc la aflarea adevărului. (11) Probele biologice care nu au fost consumate cu ocazia analizelor efectuate sunt conservate şi păstrate în instituţia unde au fost prelucrate, pe o perioadă de cel puţin 10 ani de la epuizarea căilor ordinare de atac ale hotărârii judecătoreşti. ART. 191 ORDIN Nr. 1134/C-255 din 25 Noul Cod de procedură penală reglementează condițiile în care se poate dispune expertiza Expertiza genetică judiciară mai 2000 genetică judiciară cu privire la probele biologice recoltate de la persoane sau orice alte probe (1) Expertiza genetică pentru aprobarea Normelor ce au fost găsite și ridicate. judiciară se poate dispune procedurale privind efectuarea Aceasta poate fi dispusă de organul de urmărire penală prin ordonanță în cursul urmăririi de către organul de expertizelor, a constatărilor şi a penale, sau de instanță, prin încheiere, în cursul judecății. urmărire penală, prin altor lucrări medico-legale Datele obținute ca urmare a expertizei genetice judiciare sunt protejate în condițiile legii, fiind ordonanţă, în cursul considerate date cu caracter personal. urmăririi penale, sau de ART. 31 În cadrul expertizei genetice judiciare se regăsește și expertiza filiației în vederea stabilirii instanţă, prin încheiere, în (1) Expertiza medico-legală a legăturilor de rudenie etc., care presupune parcurgerea unor etape succesive respectiv cursul judecăţii, cu privire filiaţiei, în vederea cercetării serologică, HLA și ADN. la probele biologice paternităţii, se efectuează la recoltate de la persoane cererea instanţelor judecătoreşti sau orice alte probe ce au sau la cererea persoanelor fost găsite ori ridicate. interesate, în cadrul institutelor317 (2) Expertiza genetică de medicină legală, conform judiciară se efectuează în competenţei teritoriale şi cadrul instituţiilor medico- normelor metodologice stabilite legale, al unei instituţii ori de Consiliul superior de medicină unui laborator de legală, de către o comisie specialitate sau al oricărei alcătuită dintr-un medic legist, alte instituţii de care este preşedintele comisiei, specialitate certificate şi şi 2 medici sau biologi specialişti acreditate în acest tip de în serologie medico-legală. analize. (2) Expertiza filiaţiei parcurge (3) Probele biologice mai multe etape succesive, şi recoltate cu ocazia anume: serologică, HLA, ADN. examinării corporale pot fi (3) Pe parcursul cercetării folosite numai la paternităţii se pot efectua, identificarea profilului succesiv sau concomitent cu genetic judiciar. etapele prevăzute la alin. (2), (4) Profilul genetic judiciar expertize privind perioada de obţinut în condiţiile alin. (3) concepţie, evaluarea capacităţii poate fi folosit şi în altă de procreare, precum şi, după ce cauză penală, dacă copilul a împlinit vârsta de 3 ani, serveşte la aflarea expertiza antropologică. adevărului. (5) Datele obţinute ca urmare a expertizei genetice judiciare constituie date personale şi sunt protejate conform legii. ART. 192 ART. 129 Elementul de noutate constă în faptul că Noul Cod de procedură penală nu mai prevede Cercetarea la faţa locului Cercetarea la faţa locului obligativitatea efectuării cercetării la fața locului în prezența martorilor asistenți și nici (1) Cercetarea la faţa Cercetarea la faţa locului se obligația instanței de judecată pentru cazul în care aceasta efectuează cercetarea la fața locului se dispune de către efectuează atunci când este locului de a cita părțile sau de a efectua cercetarea numai în prezența procurorului când organul de urmărire necesar să se facă constatări cu participarea acestuia la judecată este obligatorie. penală, iar în cursul privire la situaţia locului Apreciem că neprevederea acestor obligații nu împiedică pe procuror respectiv instanța de judecăţii de către instanţa săvârşirii infracţiunii, să se judecată să procedeze la efectuarea cercetării în prezența părților sau/și a martorilor asistenți de judecată, atunci când descopere şi să se fixeze urmele dacă apreciază necesar.318 este necesară constatarea infracţiunii, să se stabilească De asemenea, un alt element de noutate este neprevederea dreptului procurorului sau directă în scopul poziţia şi starea mijloacelor instanței de judecată care efectuează cercetarea la fața locului de a interzice persoanelor care determinării sau clarificării materiale de probă şi se află ori vin la locul unde se efectuează cercetarea de a pleca înainte de terminarea unor împrejurări de fapt ce împrejurările în care infracţiunea acesteia. prezintă importanţă pentru a fost săvârşită. Considerăm că lipsa acestei prevederi care se află în Codul de procedură penală în vigoare stabilirea adevărului, Organul de urmărire penală este rezultatul unei omisiuni care trebuie îndreptată printr-o modificare și completare precum şi ori de câte ori efectuează cercetarea la faţa legislativă. există suspiciuni cu privire locului în prezenţa martorilor Imposibilitatea de a interzice persoanelor respective să plece de la locul cercetării înainte de a la decesul unei persoane. asistenţi, afară de cazul când se termina cercetarea ar putea avea consecințe dăunătoare activității de cercetare prin (2) Organul de urmărire aceasta nu este posibil. facilitatea sustragerii și distrugerii unor probe sau comunicarea cu alte persoane interesate penală sau instanţa de Cercetarea la faţa locului se face despre ceea ce s-a găsit la cercetare. judecată poate interzice în prezenţa părţilor, atunci când persoanelor care se află ori este necesar. Neprezentarea care vin la locul unde se părţilor încunoştinţate nu efectuează cercetarea să împiedică efectuarea cercetării. comunice între ele sau cu Când învinuitul sau inculpatul alte persoane. este reţinut ori arestat, dacă nu poate fi adus la cercetare, organul de urmărire penală îi pune în vedere că are dreptul să fie reprezentat şi îi asigură, la cerere, reprezentarea. Instanţa de judecată efectuează cercetarea la faţa locului cu citarea părţilor şi în prezenţa procurorului, când participarea acestuia la judecată este obligatorie. Organul de urmărire penală sau instanţa de judecată poate interzice persoanelor care se află ori vin la locul unde se efectuează cercetarea, să comunice între ele sau cu alte persoane, ori să plece înainte de terminarea cercetării.319 ART. 193 ART. 130 În Noul Cod de procedură penală sunt mai bine definite situațiile în care trebuie făcută Reconstituirea Reconstituirea reconstituirea, actualul Cod de procedură penală conținând prevederi mult mai generale: (1) Organul de urmărire Organul de urmărire penală sau Un element de noutate îl reprezintă prevederea că în cazul în care declarațiile martorilor, ale penală sau instanţa de instanţa de judecată, dacă părților sau ale subiecților procesuali cu privire la activitățile sau situațiile ce trebuie judecată, dacă găseşte găseşte necesar pentru reconstituite sunt diferite, reconstituirea trebuie făcută separat pentru fiecare variantă a necesar pentru verificarea verificarea şi precizarea unor desfăşurării faptei descrise de aceştia. şi precizarea unor date sau date, poate să procedeze la Ca și în cazul cercetării la fața locului, nici în cazul reconstituirii nu se mai prevede obligația probe administrate ori reconstituirea la faţa locului, în încunoștințării părților ori a prezenței martorilor asistenți. pentru a stabili împrejurări întregime sau în parte, a Spre deosebire de Codul de procedură penală în vigoare care prevede că reconstituirea se face de fapt ce prezintă modului şi a condiţiilor în care a în prezența învinuitului sau inculpatului, Noul Cod de procedură penală instituie această importanţă pentru fost săvârşită fapta. obligație numai pentru situațiile în care suspectul sau inculpatul se află într-una din situațiile soluţionarea cauzei, poate Reconstituirea se face în prevăzute la art. 90 din Noul Cod de procedură penală caz în care trebuie asistat de apărător. să procedeze la prezenţa învinuitului sau O altă prevedere care nu se regăsește în actuala reglementare este dispoziția conform căreia reconstituirea, în întregime inculpatului. Dispoziţiile art. 129 „reconstituirea trebuie efectuată astfel încât să nu fie încălcată legea sau ordinea publică, să sau în parte, a modului şi a alin. 2 se aplică în mod nu fie adusă atingere moralei publice și să nu fie pusă în pericol viața sau sănătatea condiţiilor în care s-a comis corespunzător. persoanelor.” fapta. (2) Organele judiciare procedează la reconstituirea activităţilor sau a situaţiilor, având în vedere împrejurările în care fapta a avut loc, pe baza probelor administrate. În cazul în care declaraţiile martorilor, ale părţilor sau ale subiecţilor procesuali principali cu privire la activităţile sau situaţiile ce trebuie reconstituite sunt diferite, reconstituirea trebuie efectuată separat pentru fiecare variantă a desfăşurării faptei descrise de aceştia. (3) Când suspectul sau inculpatul se află în vreuna320 din situaţiile prevăzute la art. 90, reconstituirea se face în prezenţa acestuia, asistat de apărător. Atunci când suspectul sau inculpatul nu poate sau refuză să participe la reconstituire, aceasta se efectuează cu participarea altei persoane. (4) Reconstituirea trebuie să fie efectuată astfel încât să nu fie încălcată legea sau ordinea publică, să nu fie adusă atingere moralei publice şi să nu fie pusă în pericol viaţa sau sănătatea persoanelor. ART. 194 - Noul Cod de procedură penală prevede că organul de urmărire penală sau instanțele de Prezenţa altor persoane la judecată care efectuează cercetarea la fața locului sau reconstituirea pot dispune prezența cercetarea la faţa locului şi medicului legist sau a oricărei persoane pe care o consideră necesară ceea ce nu se regăsește la reconstituire în dispozițiile exprese ale actualului cod. Organul de urmărire Nu este prevăzut însă actul prin care procurorul sau instanța de judecată dispun cu privire la penală sau instanţa de prezența persoanelor respective, mai ales pentru situația în are acestea refuză să fie prezente. judecată poate dispune prezenţa medicului legist sau a oricăror persoane a căror prezenţă o consideră necesară. ART. 195 ART. 131 Nu sunt deosebiri esențiale între cel două reglementări. Procesul-verbal de Procesul-verbal de cercetare la Noul Cod de procedură penală conține dispoziții mai detaliate cu privire la conținutul cercetare la faţa locului sau faţa locului procesului-verbal. Elementele de noutate se referă la consemnarea în procesul-verbal a de reconstituire Despre efectuarea cercetării la numelui și prenumelui suspectului sau inculpatului dacă este cazul și a activităților (1) Despre efectuarea faţa locului se încheie proces- desfășurate inclusiv inclusiv aconstatărilor expertului care participă la cercetarea la fața cercetării la faţa locului sau verbal, care trebuie să cuprindă, locului sau la reconstituire. a reconstituirii se încheie în afara menţiunilor arătate în un proces-verbal, care art. 91, descrierea amănunţită a321 trebuie să cuprindă, pe situaţiei locului, a urmelor lângă menţiunile prevăzute găsite, a obiectelor examinate şi la art. 199, următoarele: a celor ridicate, a poziţiei şi stării a) indicarea ordonanţei sau celorlalte mijloace materiale de a încheierii prin care s-a probă, astfel încât acestea să fie dispus măsura; redate cu precizie şi pe cât b) numele, prenumele posibil cu dimensiunile persoanelor prezente şi respective. calitatea în care acestea În caz de reconstituire a modului participă; în care a fost săvârşită fapta, se c) numele şi prenumele consemnează amănunţit şi suspectului sau desfăşurarea reconstituirii. inculpatului, dacă este În toate cazurile se pot face cazul; schiţe, desene sau fotografii, ori d) descrierea amănunţită a alte asemenea lucrări, care se situaţiei locului, a urmelor vizează şi se anexează la găsite, a obiectelor procesul-verbal. examinate şi a celor ridicate, a poziţiei şi stării celorlalte mijloace materiale de probă, astfel încât acestea să fie redate cu precizie şi pe cât posibil cu dimensiunile respective. În cazul reconstituirii se consemnează amănunţit şi desfăşurarea reconstituirii. (2) În toate cazurile se pot face schiţe, desene sau fotografii ori alte asemenea lucrări, care se anexează la procesul- verbal. (3) Activitatea desfăşurată şi constatările expertului se consemnează în procesul- verbal.322 (4) Procesul-verbal trebuie semnat pe fiecare pagină şi la sfârşit de către cel care îl încheie şi de către persoanele care au participat la cercetare sau reconstituire. Dacă vreuna dintre aceste persoane nu poate sau refuză să semneze procesul-verbal, se face menţiune despre aceasta, precum şi despre motivele imposibilităţii sau refuzului de a semna. ART. 196 - Conform Noului Cod de procedură penală organele de urmărire penală pot dispune Fotografierea şi luarea fotografierea și luarea amprentelor suspectului, inculpatului sau altor persoane dacă există o amprentelor suspectului, suspiciune că au legătură cu fapta comisă sau că au fost prezente la locul faptei. Nu este inculpatului sau ale altor necesar consimțământul persoanei respective. persoane Dacă este necesară stabilirea identității persoanei despre care există suspiciunea că are (1) Organele de urmărire legătură cu fapta comisă, organele de urmărire penală pot autoriza să se dea publicității penală pot dispune fotografia unei persoane, inclusiv în cazul în care se apreciază că publicarea fotografiei este fotografierea şi luarea importantă pentru buna desfășurare a urmăririi penale. amprentelor suspectului, De asemenea, dacă este necesară identificarea amprentelor ce au fost găsite pe anumite inculpatului sau ale altor obiecte sau a persoanelor care se presupune că au legătură cu fapta ori locul faptei organele persoane cu privire la care de urmărire penală pot dispune luarea amprentelor persoanelor care se presupune că au există o suspiciune că au intrat în contact cu obiectele, inclusiv fotografierea persoanelor respective. legătură cu fapta comisă Aceste activități fac parte din ansamblul actelor care interesează atât cercetarea la fața sau că au fost prezente la locului cât și reconstituirea prezentând importanță pentru desfășurarea urmăririi penale locul faptei, chiar şi în lipsa astfel încât legiuitorul a apreciat în mod just să le reglementeze prin dispozițiile Codului de consimţământului procedură penală. acestora. (2) Organul de urmărire penală poate autoriza să se dea publicităţii fotografia unei persoane, când această măsură este necesară pentru stabilirea323 identităţii persoanei sau în alte cazuri în care publicarea fotografiei prezintă importanţă pentru buna desfăşurare a urmăririi penale. (3) Dacă este necesară identificarea amprentelor ce au fost găsite pe anumite obiecte sau a persoanelor care pot fi puse în legătură cu fapta ori locul comiterii faptei, organele de urmărire penală pot dispune luarea amprentelor persoanelor despre care se presupune că au intrat în contact cu acele obiecte, respectiv fotografierea acelora despre care se presupune că au avut legătură cu fapta comisă sau au fost prezente la locul faptei. Mijloace materiale de ART. 94 Nu există deosebiri între cel două reglementări, cu excepția unor reformulări care nu vizează probă Obiectele ca mijloc de probă conținutul ci modul de exprimare, fără relevanță din punct de vedere juridic. ART. 197 Obiectele care conţin sau poartă Obiectele ca mijloace de o urmă a faptei săvârşite, probă precum şi orice alte obiecte care (1) Obiectele care conţin pot servi la aflarea adevărului, sau poartă o urmă a faptei sunt mijloace materiale de săvârşite, precum şi orice probă. alte obiecte care pot servi la aflarea adevărului sunt ART. 95 mijloace materiale de Corpuri delicte probă. Sunt de asemenea mijloace (2) Sunt corpuri delicte materiale de probă obiectele324 mijloacele materiale de care au fost folosite sau au fost probă care au fost folosite destinate să servească la sau au fost destinate să săvârşirea unei infracţiuni, servească la săvârşirea precum şi obiectele care sunt unei infracţiuni, precum şi produsul infracţiunii. obiectele care sunt produsul infracţiunii. ART. 198 ART. 89 Potrivit dispozițiilor Noului Cod de procedură penală, procesele-verbale întocmite de organele Mijloacele de probă scrise Mijloacele de probă scrise prevăzute la art. 61 alin. 1 lit. a – e (organele inspecțiilor de stat, ale altor organe de stat, ale (1) Înscrisurile pot servi ca Înscrisurile pot servi ca mijloace autorităților publice, organele de control și conducere ale autorităților administrației publice, mijloace de probă, dacă, de probă, dacă în conţinutul lor organele de ordine publică și siguranță națională etc.) nu au valoarea unei constatări de din conţinutul lor, rezultă se arată fapte sau împrejurări de specialitate în procesul penal, reprezentând doar acte de sesizare a organului de urmărire fapte sau împrejurări de natură să contribuie la aflarea penală. Ca atare, acestea nu constituie prin ele însele mijloace de probă. natură să contribuie la adevărului. În Codul de procedură penală în vigoare procesele-verbale și actele de constatare încheiate de aflarea adevărului. alte organe decât cele de urmărire penală, respectiv instanța de judecată sunt mijloace de (2) Procesul-verbal ce ART. 90 probă dacă legea prevede aceasta. cuprinde constatările Procesul-verbal ca mijloc de În categoria mijloacelor de probă scrise sunt incluse și procesele-verbale încheiate de unele personale ale organului de probă organe de constatare, potrivit art. 61 alin. 1 lit. a-c N.C.P.P., care constituie acte de sesizare a urmărire penală sau ale Procesele-verbale încheiate de organului de urmărire penală. instanţei de judecată este organul de urmărire penală sau Pentru a nu crea niciun dubiu cu privire la natura juridică a acestora, legiutorul a prevăzut mijloc de probă. Procesele- de instanţa de judecată sunt expres caracterul de acte de sesizare a organului de urmărire penală. verbale întocmite de mijloace de probă. Pe de altă parte, constatările de specialitate în procesul penal se dispun conform art. 172 alin. organele prevăzute la art. De asemenea, sunt mijloace de 9-10 N.C.P.P. 61 alin. (1) lit. a) - c) probă procesele-verbale şi actele constituie acte de sesizare de constatare, încheiate de alte a organului de urmărire organe, dacă legea prevede penală şi nu au valoarea aceasta. unor constatări de specialitate în procesul penal. ART. 199 Art. 91 Nu sunt deosebiri esențiale între cele două reglementări. Cuprinsul şi forma Cuprinsul şi forma procesului- Datele pe care trebuie să le conțină procesul-verbal sunt prevăzute într-o nouă ordine de către procesului-verbal verbal Noul Cod de procedură penală. (1) Procesul-verbal Procesul-verbal trebuie să cuprinde: cuprindă: a) numele, prenumele şi a) data şi locul unde este calitatea celui care îl încheiat, ora la care a început şi325 încheie; ora la care s-a terminat b) locul unde este încheiat; încheierea procesului-verbal; c) data la care s-a încheiat b) numele, prenumele şi procesul-verbal; calitatea celui care îl încheie; d) data şi ora la care a c) numele, prenumele, ocupaţia început şi s-a sfârşit şi adresa martorilor asistenţi, activitatea consemnată în când există; procesul-verbal; d) descrierea amănunţită a celor e) numele, prenumele, constatate, precum şi a codul numeric personal şi măsurilor luate; adresa persoanelor ce au e) numele, prenumele, ocupaţia fost prezente la întocmirea şi adresa persoanelor la care se procesului-verbal, cu referă procesul-verbal, obiecţiile menţionarea calităţii şi explicaţiile acestora; acestora; f) menţiunile prevăzute de lege f) descrierea amănunţită a pentru cazurile speciale. celor constatate, precum şi Procesul-verbal trebuie semnat a măsurilor luate; pe fiecare pagină şi la sfârşit de g) numele, prenumele, cel care îl încheie, precum şi de codul numeric personal şi persoanele arătate la lit. c) şi e). adresa persoanelor la care Dacă vreuna dintre aceste se referă procesul-verbal, persoane nu poate sau refuză să obiecţiile şi explicaţiile semneze, se face menţiune acestora; despre aceasta. h) menţiunile prevăzute de lege pentru cazurile speciale. (2) Procesul-verbal trebuie semnat pe fiecare pagină şi la sfârşit de cel care îl încheie, precum şi de persoanele arătate la lit. e) şi g). Dacă vreuna dintre aceste persoane nu poate sau refuză să semneze, se face menţiune despre aceasta, precum şi despre326 motivele imposibilităţii ori refuzului de a semna. ART. 200 ART. 132 Singurele deosebiri au în vedere natura actului prin care se poate dispune comisia rogatorie și Comisia rogatorie Condiţii pentru dispunerea reprezentarea inculpatului arestat. (1) Când un organ de comisiei rogatorii Conform dispozițiilor Noului Cod de procedură penală, comisia rogatorie se dispune în faza de urmărire penală sau Când un organ de urmărire urmărire penală de procuror prin ordonanță și nu prin rezoluție așa cum se prevede de Codul instanţa de judecată nu are penală sau instanţa de judecată de procedură penală în vigoare. posibilitatea să asculte un nu are posibilitatea să asculte un În ceea ce privește reprezentarea inculpatului arestat Noul Cod de procedură penală prevede martor, să facă o cercetare martor, să facă o cercetare la expres că acesta va fi reprezentat de un avocat din oficiu desemnat de instanță care va la faţa locului, să procedeze faţa locului, să procedeze la efectua comisia rogatorie, însă numai în absența avocatului ales, ceea ce nu exclude însă la ridicarea unor obiecte ridicarea unor obiecte sau să această posibilitate chiar dacă nu o prevede expres, pentru că nu i se pot încălca drepturile sau să efectueze orice alt efectueze orice alt act inculpatului, unul dintre acestea fiind acela de a-și alege un avocat pentru a-i acorda act procedural, se poate procedural, se poate adresa unui asistență. adresa unui alt organ de alt organ de urmărire penală ori Cu toate că atât Codul de procedură penală în vigoare cât și Noul Cod de procedură penală nu urmărire penală ori unei unei alte instanţe, care are fac referire la reprezentarea inculpatului arestat în faza de urmărire penală, când comisia alte instanţe, care are posibilitatea să le efectueze. rogatorie se efectuează de un alt organ de urmărire penală și în acest caz organul de urmărire posibilitatea să le Punerea în mişcare a acţiunii penală care efectuează comisia rogatorie are obligația de a-i desemna un avocat din oficiu, în efectueze. penale, luarea măsurilor absența unui avocat ales. (2) Punerea în mişcare a preventive, încuviinţarea de acţiunii penale, luarea probatorii, precum şi dispunerea măsurilor preventive, celorlalte acte procesuale sau încuviinţarea de probatorii, măsuri procesuale nu pot forma precum şi dispunerea obiectul comisiei rogatorii. celorlalte acte procesuale Comisia rogatorie se poate sau măsuri procesuale nu adresa numai unui organ sau pot forma obiectul comisiei unei instanţe egale în grad. rogatorii. (3) Comisia rogatorie se ART. 134 poate adresa numai unui Drepturile părţilor în cazul organ sau unei instanţe comisiei rogatorii egale în grad. Când comisia rogatorie s-a (4) Ordonanţa sau dispus de instanţa de judecată, încheierea prin care s-a părţile pot formula în faţa dispus comisia rogatorie acesteia întrebări, care vor fi trebuie să conţină toate transmise instanţei ce urmează a lămuririle referitoare la efectua comisia rogatorie.327 îndeplinirea actului care Totodată, oricare dintre părţi face obiectul acesteia, iar poate cere să fie citată la în cazul când urmează să efectuarea comisiei rogatorii. fie ascultată o persoană, se Când inculpatul este arestat, vor arăta şi întrebările ce instanţa care urmează a efectua trebuie să i se pună. comisia rogatorie dispune (5) Organul de urmărire desemnarea unui apărător din penală sau instanţa de oficiu, care îl va reprezenta. judecată care efectuează comisia rogatorie poate pune şi alte întrebări, dacă necesitatea acestora rezultă în cursul ascultării. (6) Când comisia rogatorie s-a dispus de instanţa de judecată, părţile pot formula în faţa acesteia întrebări, care vor fi transmise instanţei ce urmează a efectua comisia rogatorie. (7) Totodată, oricare dintre părţi poate cere să fie citată la efectuarea comisiei rogatorii. (8) Când inculpatul este arestat, instanţa care urmează a efectua comisia rogatorie dispune desemnarea unui avocat din oficiu, care îl va reprezenta, în absenţa avocatului ales. ART. 201 ART. 135 Nu sunt deosebiri între cele două reglementări. Delegarea Delegarea (1) Organul de urmărire Organul de urmărire penală sau penală sau instanţa de instanţa de judecată poate328 judecată poate dispune, în dispune, în condiţiile arătate în condiţiile arătate la art. art. 132, efectuarea unui act de 200 alin. (1) şi (2), procedură şi prin delegare. efectuarea unui act de Delegarea poate fi dată numai procedură şi prin delegare. unui organ sau unei instanţe de Delegarea poate fi dată judecată ierarhic inferioare. numai unui organ sau unei Dispoziţiile privitoare la comisia instanţe de judecată rogatorie se aplică în mod ierarhic inferioare. corespunzător şi în caz de (2) Dispoziţiile privitoare la delegare. comisia rogatorie se aplică în mod corespunzător şi în caz de delegare. Art. 202 Art. 136 Textul reia principiile prevăzute de art. 136 din Codul de procedură penală de la 1968: Scopul, condiţiile generale Scopul şi categoriile măsurilor asigurarea bunei desfăşurări a procesului, împiedicarea sustragerii suspectului sau inculpatului de aplicare şi categoriile preventive de la urmărirea penală sau de la judecată ( nu şi de la executarea pedepsei, cum dispunea măsurilor preventive În cauzele privitoare la art.136 alin.1, dispoziţie căreia i s-a reproşat că încalcă prezumţia de nevinovăţie), adăugând (1) Măsurile preventive pot infracţiuni pedepsite cu prevenirea săvârşirii de infracţiuni (corespondent al prevederilor art.5 parag.1 lit.c) din fi dispuse dacă există probe detenţiune pe viaţă sau cu Convenţia europeană) şi consacrându-le drept scop al măsurilor preventive. sau indicii temeinice din închisoare, pentru a se asigura Spre deosebire de vechiul text al art. 136, noul text subliniază că măsurile preventive nu pot fi care rezultă suspiciunea buna desfăşurare a procesului luate decât dacă există probe sau indicii temeinice din care rezultă suspiciunea rezonabilă că o rezonabilă că o persoană a penal ori pentru a se împiedica persoană a săvârşit o infracţiune – fără a se prevedea condiţia unei anumite sancţiuni prevăzute săvârşit o infracţiune şi dacă sustragerea învinuitului sau de lege. sunt necesare în scopul inculpatului de la urmărirea Textul alin. (2) este inutil în raport de precizările făcute de legiuitor la alin. (1). asigurării bunei desfăşurări penală, de la judecată ori de la La alin. (3) se precizează că „orice măsură preventivă trebuie să fie proporţională cu gravitatea a procesului penal, al executarea pedepsei, se poate acuzaţiei, spre deosebire de Codul de la 1968 care prevedea o formulă mai inspirată, împiedicării sustragerii lua faţă de acesta una dintre raportându-se la un anumit cuantum al pedepsei închisorii. suspectului ori a următoarele măsuri preventive: Ultimul aliniat enumeră măsurile preventive şi, ca noutate absolută, reglementează o nouă inculpatului de la urmărirea a) reţinerea; măsură preventivă, respectiv arestul la domiciliu, prin care s-a urmărit lărgirea posibilităţilor de penală sau de la judecată b) obligarea de a nu părăsi individualizare a măsurilor preventve. Totodată, în noua lege nu îşi mai găsesc aplicabilitatea ori al prevenirii săvârşirii localitatea; două dintre fostele măsuri preventive: obligaţia de a nu părăsi ţara şi obligaţia de a nu părăsi unei alte infracţiuni. c) obligarea de a nu părăsi ţara; localitatea. (2) Nicio măsură preventivă d) arestarea preventivă. nu poate fi dispusă, Scopul măsurilor preventive confirmată, prelungită sau poate fi realizat şi prin liberarea menţinută dacă există o provizorie sub control judiciar cauză care împiedică sau pe cauţiune.329 punerea în mişcare sau Măsura prevăzută în alin. 1 lit. a) exercitarea acţiunii penale. poate fi luată de organul de (3) Orice măsură preventivă cercetare penală sau de trebuie să fie proporţională procuror. cu gravitatea acuzaţiei Măsurile prevăzute în alin. 1 lit. aduse persoanei faţă de b) şi c) se pot lua de procuror care este luată şi necesară sau de judecător, în cursul pentru realizarea scopului urmăririi penale, şi de instanţa urmărit prin dispunerea de judecată, în cursul judecăţii. acesteia. Măsura prevăzută în alin. 1 lit. d) (4) Măsurile preventive poate fi luată de judecător. sunt: Măsura arestării preventive nu a) reţinerea; poate fi dispusă în cazul b) controlul judiciar; infracţiunilor pentru care legea c) controlul judiciar pe prevede alternativ pedeapsa cauţiune; amenzii. d) arestul la domiciliu; Liberarea provizorie se dispune e) arestarea preventivă. de instanţa de judecată. Alegerea măsurii ce urmează a fi luată se face ţinându-se seama de scopul acesteia, de gradul de pericol social al infracţiunii, de sănătatea, vârsta, antecedentele şi alte situaţii privind persoana faţă de care se ia măsura. Art. 203 Art. 136 În acest text sunt indicate organele competente să ia măsuri preventive pentru fiecare măsură Organul judiciar competent Scopul şi categoriile măsurilor preventivă şi actul prin care se dispune asupra acestora: ordonanţă motivată, încheiere şi actul prin care se dispune preventive motivată. asupra măsurilor […] Astfel, potrivit art. 203 alin. (4)-(6), organul de cercetare penală şi procurorul dispun prin preventive Măsura prevăzută în alin. 1 lit. a) ordonanţă motivată, iar în cursul urmăririi penale şi al procedurii de cameră preliminară, (1) Măsura preventivă poate fi luată de organul de judecătorul de drepturi şi libertăţi sau judecătorul de cameră preliminară se pronunţă asupra prevăzută la 202 alin. (4) lit. cercetare penală sau de cererilor, propunerilor, plângerilor şi contestaţiilor privitoare la măsurile preventive în camera a) poate fi luată faţă de procuror. de consiliu, prin încheiere motivată. suspect sau inculpat de Măsurile prevăzute în alin. 1 lit. către organul de cercetare b) şi c) se pot lua de procuror penală sau de către sau de judecător, în cursul procuror, numai în cursul urmăririi penale, şi de instanţa330 urmăririi penale. de judecată, în cursul judecăţii. (2) Măsurile preventive Măsura prevăzută în alin. 1 lit. d) prevăzute la art. 202 alin. poate fi luată de judecător. (4) lit. b) şi c) pot fi luate [...] faţă de inculpat, în cursul urmăririi penale, de către procuror şi de către judecătorul de drepturi şi libertăţi, în procedura de cameră preliminară, de către judecătorul de cameră preliminară, iar în cursul judecăţii, de către instanţa de judecată. (3) Măsurile preventive prevăzute la art. 202 alin. (4) lit. d) şi e) pot fi luate faţă de inculpat, în cursul urmăririi penale, de către judecătorul de drepturi şi libertăţi, în procedura de cameră preliminară, de către judecătorul de cameră preliminară, iar în cursul judecăţii, de către instanţa de judecată. (4) Organul de cercetare penală şi procurorul dispun asupra măsurilor preventive prin ordonanţă motivată. (5) În cursul urmăririi penale şi al procedurii de cameră preliminară, cererile, propunerile, plângerile şi contestaţiile privitoare la măsurile preventive se soluţionează în camera de331 consiliu, prin încheiere motivată, care se pronunţă în camera de consiliu. (6) În cursul judecăţii, instanţa de judecată se pronunţă asupra măsurilor preventive prin încheiere motivată. (7) Încheierile pronunţate de judecătorul de drepturi şi libertăţi, de judecătorul de cameră preliminară sau de instanţa de judecată se comunică inculpatului şi procurorului care au lipsit de la pronunţare. Art. 204 Art. 1403 Contestaţia reprezintă o cale de atac nou introdusă de legiuitor pentru a desemna actul prin Calea de atac împotriva Calea de atac împotriva care inculpatul sau procurorul sesizează pe judecătorul de drepturi şi libertăţi împotriva încheierilor prin care se încheierii pronunţate de încheierii prin care s-a dispus asupra măsurilor preventive. Prin urmare, sunt supuse căii de atac dispune asupra măsurilor judecător în cursul urmăririi a contestaţiei toate încheierile pronunţate în materia măsurilor preventive. preventive în cursul penale privind măsurile Contestaţia se depune la judecătorul de drepturi şi libertăţi care a pronunţat încheierea atacată urmăririi penale preventive şi se înaintează împreună cu dosarul cauzei la instanţa ierarhic superioară. (1) Împotriva încheierilor Împotriva încheierii prin care La Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie contestaţia se soluţionează de un complet format din mai prin care judecătorul de judecătorul dispune, în timpul mulţi judecători, fără a se preciza numărul acestora. drepturi şi libertăţi dispune urmăririi penale, luarea unei Actuala reglementare prevede termene diferite de soluţionare a contestaţiei. Astfel, contestaţia asupra măsurilor măsuri preventive, revocarea, formulată de inculpat se soluţionează în 5 zile de la înregistrare, putând astfel depăşi data de preventive, inculpatul şi înlocuirea, încetarea de drept expirare a duratei măsurii preventive dispuse anterior, iar cea formulată de procuror împotriva procurorul pot formula sau prelungirea măsurii încheierii prin care s-a dispus respingerea propunerii de prelungire a arestării preventive (în contestaţie, în termen de 48 preventive, precum şi împotriva cursul urmăririi penale) , revocarea unei măsuri preventive sau înlocuirea unei măsuri de ore de la pronunţare încheierii de respingere a preventive cu o altă măsură preventivă (în cursul urmăririi penale sau în procedura camerei sau, după caz, de la propunerii de arestare preliminare) se soluţionează înainte de expirarea duratei măsurii preventive dispuse anterior comunicare. Contestaţia se preventivă, învinuitul sau (alin.4 şi alin.5). depune la judecătorul de inculpatul şi procurorul pot face Pentru soluţionarea contestaţiei formulate de procuror împotriva încheierii prin care s-a respins drepturi şi libertăţi care a recurs la instanţa superioară în cererea de revocare sau de înlocuire a unei măsuri preventive nu este prevăzut un termen de pronunţat încheierea termen de 24 de ore de la soluţionare , putându-se deci depăşi data de expirare a duratei măsurii preventive dispuse atacată şi se înaintează, pronunţare, pentru cei prezenţi, anterior. împreună cu dosarul cauzei, şi de la comunicare, pentru cei În toate cazurile, la soluţionarea contestaţiei este obligatorie prezenţa avocatului inculpatului,332 judecătorului de drepturi şi lipsă. Încheierea prin care ales sau numit din oficiu, precum şi participarea procurorului (alin.8 şi alin.9). libertăţi de la instanţa judecătorul respinge, în timpul ierarhic superioară, în urmăririi penale, revocarea, termen de 48 de ore de la înlocuirea sau încetarea de drept înregistrare. a măsurii preventive nu este (2) Contestaţiile împotriva supusă niciunei căi de atac. încheierilor prin care Alin. 2 Abrogat judecătorul de drepturi şi Învinuitul sau inculpatul arestat libertăţi de la Înalta Curte va fi adus în faţa instanţei de de Casaţie şi Justiţie recurs şi va fi ascultat în dispune asupra măsurilor prezenţa apărătorului său. În preventive se soluţionează cazul în care învinuitul sau de un complet compus din inculpatul se află internat în judecători de drepturi şi spital şi, din cauza stării libertăţi de la Înalta Curte sănătăţii, nu poate fi adus în faţa de Casaţie şi Justiţie, judecătorului sau când, din dispoziţiile prezentului cauză de forţă majoră sau stare articol aplicându-se în mod de necesitate, deplasarea sa nu corespunzător. este posibilă, recursul va fi (3) Contestaţia formulată examinat în lipsa acestuia, dar împotriva încheierii prin numai în prezenţa apărătorului care s-a dispus luarea sau său, căruia i se dă cuvântul prelungirea unei măsuri pentru a pune concluzii. preventive ori prin care s-a Participarea procurorului la constatat încetarea de judecarea recursului este drept a acesteia nu este obligatorie. suspensivă de executare. Dosarul va fi înaintat instanţei de (4) Contestaţia formulată de recurs în termen de 24 de ore, inculpat se soluţionează în iar recursul se soluţionează în termen de 5 zile de la termen de 48 de ore, în cazul înregistrare. arestării învinuitului, şi în 3 zile, (5) Contestaţia formulată de în cazul arestării inculpatului. procuror împotriva Instanţa se pronunţă în aceeaşi încheierii prin care s-a zi, prin încheiere. dispus respingerea Când apreciază că măsura propunerii de prelungire a preventivă este nelegală sau nu arestării preventive, este justificată, instanţa de333 revocarea unei măsuri recurs o revocă, dispunând, în preventive sau înlocuirea cazul arestării preventive, unei măsuri preventive cu o punerea de îndată în libertate a altă măsură preventivă se învinuitului sau inculpatului, soluţionează înainte de dacă acesta nu este arestat în expirarea duratei măsurii altă cauză. preventive dispuse anterior. Recursul declarat împotriva (6) În vederea soluţionării încheierii prin care s-a dispus contestaţiei, inculpatul se luarea măsurii preventive sau citează. prin care s-a constatat încetarea (7) Soluţionarea contestaţiei de drept a acestei măsuri nu se face în prezenţa este suspensiv de executare. inculpatului, în afară de Dosarul cauzei se restituie cazul când acesta lipseşte organului de urmărire penală în nejustificat, este dispărut, termen de 24 de ore de la se sustrage ori din cauza soluţionarea recursului. stării sănătăţii, din cauză de forţă majoră sau stare de necesitate nu poate fi adus în faţa judecătorului. (8) În toate cazurile, este obligatorie acordarea asistenţei juridice pentru inculpat de către un avocat, ales sau numit din oficiu. (9) Participarea procurorului este obligatorie. (10) În cazul admiterii contestaţiei formulate de procuror şi dispunerii arestării preventive a inculpatului, dispoziţiile art. 226 se aplică în mod corespunzător. În cazul admiterii contestaţiei formulate de procuror şi334 dispunerii prelungirii arestării preventive a inculpatului, dispoziţiile art. 236 alin. (1) şi (2) se aplică în mod corespunzător. (11) Dacă sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege, se poate dispune luarea uneia dintre măsurile preventive prevăzute la art. 202 alin. (4) lit. b) - d) sau majorarea cuantumului cauţiunii. (12) În cazul admiterii contestaţiei formulate de inculpat împotriva încheierii prin care s-a dispus luarea sau prelungirea măsurii arestării preventive, se poate dispune, în condiţiile prevăzute de lege, respingerea propunerii de luare sau de prelungire a măsurii preventive ori, după caz, înlocuirea acesteia cu o altă măsură preventivă mai uşoară şi, după caz, punerea de îndată în libertate a inculpatului, dacă nu este arestat în altă cauză. (13) Dosarul cauzei se restituie procurorului în termen de 48 de ore de la soluţionarea contestaţiei. (14) Dacă încheierea judecătorului de drepturi şi libertăţi de la prima instanţă335 nu este atacată cu contestaţie, acesta restituie dosarul procurorului în termen de 48 de ore de la expirarea termenului de contestaţie. Art. 205 Se reia textul anterior, de această dată în referire la camera preliminară. Calea de atac împotriva încheierilor prin care se dispune asupra măsurilor preventive în procedura camerei preliminare (1) Împotriva încheierilor prin care judecătorul de cameră preliminară dispune asupra măsurilor preventive inculpatul şi procurorul pot formula contestaţie, în termen de 48 de ore de la pronunţare sau, după caz, de la comunicare. Contestaţia se depune la judecătorul de cameră preliminară care a pronunţat încheierea atacată şi se înaintează, împreună cu dosarul cauzei, judecătorului de cameră preliminară de la instanţa ierarhic superioară, în termen de 48 de ore de la înregistrare. (2) Contestaţiile împotriva încheierilor prin care judecătorul de cameră preliminară de la Înalta336 Curte de Casaţie şi Justiţie dispune în procedura camerei preliminare asupra măsurilor preventive se soluţionează de un alt complet al aceleiaşi instanţe, în condiţiile legii. (3) Contestaţia formulată împotriva încheierii prin care s-a dispus luarea sau menţinerea unei măsuri preventive ori prin care s-a constatat încetarea de drept a acesteia nu este suspensivă de executare. (4) Contestaţia formulată de inculpat se soluţionează în termen de 5 zile de la înregistrare. (5) Contestaţia formulată de procuror împotriva încheierii prin care s-a dispus revocarea unei măsuri preventive sau înlocuirea unei măsuri preventive cu o altă măsură preventivă se soluţionează înainte de expirarea duratei măsurii preventive dispuse anterior. (6) În vederea soluţionării contestaţiei, inculpatul se citează. (7) Soluţionarea contestaţiei se face în prezenţa inculpatului, în afară de cazul când acesta lipseşte337 nejustificat, este dispărut, se sustrage ori din cauza stării sănătăţii, din cauză de forţă majoră sau stare de necesitate nu poate fi adus în faţa judecătorului. (8) În toate cazurile, este obligatorie acordarea asistenţei juridice pentru inculpat de către un avocat, ales sau numit din oficiu. (9) Participarea procurorului este obligatorie. (10) Dacă sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege, odată cu soluţionarea contestaţiei se poate dispune luarea uneia dintre măsurile preventive prevăzute la art. 202 alin. (4) lit. b) - d) sau majorarea cuantumului cauţiunii. Art. 206 Art. 141 Se reia textul anterior, de această dată cu referire la instanţă. Calea de atac atac Calea de atac împotriva În ceea ce priveşte compunerea completului, potrivit art.54 alin 12 din Legea nr.304/2004, împotriva încheierilor prin încheierii pronunţate de introdus prin O.U.G. nr.3/2014, contestaţiile împotriva hotărârilor pronunţate în cursul care se dispune asupra instanţă în cursul judecăţii judecăţii în materie penală în primă instanţă de judecătorii şi tribunale se soluţionează în măsurilor preventive în privind măsurile preventive complet format dintr-un judecător. cursul judecăţii Încheierea dată în primă Potrivit art. 31 alin.1 lit.e, introdus prin O.U.G. nr.3/2014, pentru contestaţiile împotriva (1) Împotriva încheierilor instanţă şi în apel, prin care se încheierilor pronunţate în cursul judecăţii în primă instanţă de curţile de apel şi Curtea Militară prin care instanţa dispune, dispune luarea unei măsuri de Apel, completul de judecată este format din 3 judecători. în primă instanţă, asupra preventive, revocarea, înlocuirea Potrivit art.206 alin.2 din NCPP, încheierile prin care Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie dispune măsurilor preventive sau încetarea de drept a măsurii asupra măsurilor preventive pot fi contestate la completul competent de la Înalta Curte de inculpatul şi procurorul pot preventive, precum şi împotriva Casaţie şi Justiţie, respectiv completul de 5 judecători, conform art.24 din Legea nr.304/2004, formula contestaţie, în încheierii prin care se dispune modificat prin O.U.G. nr.3/2014. termen de 48 de ore de la menţinerea arestării preventive, Potrivit alin.3 al art.206, contestaţia se soluţionează în şedinţă publică, cu participarea pronunţare sau, după caz, poate fi atacată separat, cu procurorului şi cu citarea inculpatului. Totuşi, pentru identitate de raţiune cu reglementarea338 de la comunicare. recurs, de procuror sau de privind soluţionarea contestaţiilor în cursul urmăririi penale şi în procedura de cameră Contestaţia se depune la inculpat, în termen de 24 de ore preliminară, prezenţa avocatului ales sau numit din oficiu trebuie să fie obligatorie în toate instanţa care a pronunţat de la pronunţare, pentru cei cazurile. încheierea atacată şi se prezenţi, şi de la comunicare, înaintează, împreună cu pentru cei lipsă. Încheierea prin dosarul cauzei, instanţei care prima instanţă sau instanţa ierarhic superioare, în de apel respinge cererea de termen de 48 de ore de la revocare, înlocuire sau încetare înregistrare. de drept a măsurii preventive nu (2) Încheierile prin care este supusă niciunei căi de atac. Înalta Curte de Casaţie şi Dosarul va fi înaintat instanţei de Justiţie dispune în primă recurs în termen de 24 de ore, instanţă asupra măsurilor iar recursul se judecă în 3 zile. preventive pot fi contestate Instanţa de recurs va restitui la completul competent de dosarul primei instanţe în la Înalta Curte de Casaţie şi termen de 24 de ore de la Justiţie. soluţionarea recursului. (3) Contestaţia se Recursul declarat împotriva soluţionează în şedinţă încheierii prin care s-a dispus publică, cu participarea luarea sau menţinerea unei procurorului şi cu citarea măsuri preventive ori prin care inculpatului. s-a constatat încetarea de drept (4) Contestaţia formulată a arestării preventive nu este împotriva încheierii prin suspensiv de executare. care s-a dispus luarea sau menţinerea unei măsuri preventive ori prin care s-a constatat încetarea de drept a acesteia nu este suspensivă de executare. (5) Contestaţia formulată de inculpat se soluţionează în termen de 5 zile de la înregistrare. (6) Contestaţia formulată de procuror împotriva încheierii prin care s-a339 dispus revocarea unei măsuri preventive sau înlocuirea unei măsuri preventive cu o altă măsură preventivă se soluţionează înainte de expirarea duratei măsurii preventive dispuse anterior. (7) Dacă sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege, instanţa poate dispune luarea uneia dintre măsurile preventive prevăzute la art. 202 alin. (4) lit. b) - d) sau majorarea cuantumului cauţiunii. Alineatele 1 şi 2 ale art.206 au fost reproduse astfel cum au fost modificate prin art.III, pct.3 din Ordonanţa de Urgenţă nr.3 din 5 februarie 2014 Art. 207 În cazul luării unei măsuri preventive, procurorul are obligaţia sesizării judecătorului de cameră Verificarea măsurilor preliminară cu cel puţin 5 zile înainte de expirarea acestei măsuri. preventive în procedura de Judecătorul de cameră preliminară, în termen de 3 zile de la înregistrarea dosarului verifică cameră preliminară legalitatea şi temeinicia măsurii. (1) Când procurorul dispune Textul se coroborează cu prevederile art. 348 din Noul Cod de procedură penală care prevede trimiterea în judecată a această obligaţie pentru judecătorul de cameră preliminară. inculpatului faţă de care s-a Spre deosebire de reglementarea anterioară, în camera preliminară se verifică legalitatea şi dispus o măsură preventivă, temeinicia oricărei măsuri preventive dispuse în cursul urmăririi penale , nu doar a arestării rechizitoriul, împreună cu preventive. dosarul cauzei, se înaintează judecătorului de cameră preliminară de la instanţa competentă, cu cel puţin 5 zile înainte de expirarea duratei acesteia.340 (2) În termen de 3 zile de la înregistrarea dosarului, judecătorul de cameră preliminară verifică din oficiu legalitatea şi temeinicia măsurii preventive, înainte de expirarea duratei acesteia, cu citarea inculpatului. (3) Dispoziţiile art. 235 alin. (4) - (6) se aplică în mod corespunzător. (4) Când constată că temeiurile care au determinat luarea măsurii se menţin sau există temeiuri noi care justifică o măsură preventivă, judecătorul de cameră preliminară dispune prin încheiere menţinerea măsurii preventive faţă de inculpat. (5) Când constată că au încetat temeiurile care au determinat luarea sau prelungirea măsurii arestării preventive şi nu există temeiuri noi care să o justifice ori în cazul în care au apărut împrejurări noi din care rezultă nelegalitatea măsurii preventive, judecătorul de cameră preliminară dispune prin încheiere revocarea acesteia şi punerea în341 libertate a inculpatului, dacă nu este arestat în altă cauză. (6) În tot cursul procedurii de cameră preliminară, judecătorul de cameră preliminară, din oficiu, verifică periodic, dar nu mai târziu de 30 de zile, dacă subzistă temeiurile care au determinat luarea măsurii arestării preventive şi a măsurii arestului la domiciliu. Dispoziţiile alin. (2) - (5) se aplică în mod corespunzător. Art. 208 Potrivit art.208, în cauzele în care faţă de inculpat s-a dispus o măsură preventivă, instanţa este Verificarea măsurilor datoare să verifice, în cursul judecăţii, în şedinţă publică , chiar şi înainte de primul termen de preventive în cursul judecată , legalitatea şi temeinicia arestării preventive înaintea expirării duratei acesteia judecăţii instanţa de judecată verifică din oficiu dacă subzistă temeiurile care au determinat luarea (1) Judecătorul de cameră măsurilor preventive. preliminară înaintează dosarul instanţei de judecată cu cel puţin 5 zile înainte de expirarea măsurii preventive. (2) Instanţa de judecată verifică din oficiu dacă subzistă temeiurile care au determinat luarea, prelungirea sau menţinerea măsurii preventive, înainte de expirarea duratei acesteia, cu citarea inculpatului. (3) Dispoziţiile art. 207 alin.342 (3) - (5) se aplică în mod corespunzător. (4) În tot cursul judecăţii, instanţa, din oficiu, prin încheiere, verifică periodic, dar nu mai târziu de 60 de zile, dacă subzistă temeiurile care au determinat menţinerea măsurii arestării preventive şi a măsurii arestului la domiciliu dispuse faţă de inculpat. Art. 209 Art. 143 Reţinerea poate fi dispusă, ca şi până în prezent, de organul de cercetare penală sau procuror. Reţinerea Condiţiile reţinerii În ceea ce priveşte condiţiile reţinerii, art. 209 face trimitere la art. 202: (1) Organul de cercetare Măsura reţinerii poate fi luată de a) să existe probe sau indicii temeinice; penală sau procurorul poate procuror ori de organul de b) măsura reţinerii să fie necesară în scopul bunei desfăşurări a procesului penal, al împiedicării dispune reţinerea, dacă cercetare penală faţă de învinuit sustragerii suspectului sau inculpatului ori prevenirii săvârşirii unei alte infracţiuni. sunt îndeplinite condiţiile sau inculpat, numai după Textul aduce câteva noutăţi: prevăzute la art. 202. ascultarea acestuia în prezenţa a) în durata reţinerii nu se include timpul necesar conducerii suspectului sau inculpatului la (2) Persoanei reţinute i se apărătorului, dacă sunt probe sediul organului judiciar; aduc la cunoştinţă, de sau indicii temeinice că a b) suspectul sau inculpatul are dreptul de a-şi încunoştinţa personal avocatul ales; îndată, în limba pe care o săvârşit o faptă prevăzută de c) avocatul ales are obligaţia de a se prezenta la sediul organului judiciar în cel mult două ore de înţelege, infracţiunea de legea penală. la încunoştinţare; care este suspectat şi Organul de cercetare penală d) avocatul ales are dreptul de a comunica direct cu suspectul sau inculpatul în condiţii de motivele reţinerii. este obligat să îl încunoştinţeze, confidenţialitate. (3) Reţinerea se poate de îndată, pe procuror cu privire e) plângerea (şi nu contestaţia) împotriva măsurii reţinerii este soluţionată fie de procurorul dispune pentru cel mult 24 la luarea măsurii reţinerii. care soluţionează cauza, în cazul în care este luată de organul de cercetare penală, fie de de ore. În durata reţinerii Procurorul sau organul de procurorul ierarhic superior în cazul în care este luată de procuror. În nici un caz plângerea nu nu se include timpul strict cercetare penală va aduce la ajunge la instanţă. necesar conducerii cunoştinţă învinuitului sau f) sesizarea judecătorului de drepturi şi libertăţi în vederea luării măsurii arestării trebuie făcută suspectului sau inculpatului inculpatului că are dreptul să-şi cu cel puţin 6 ore înainte de expirarea duratei reţinerii (alin.16). la sediul organului judiciar, angajeze apărător. De Pe perioada reţinerii suspectului sau inculpatului a cărui identitate nu poate fi stabilită, organul conform legii. asemenea, i se aduce la de cercetare penală sau procurorul care a dispus măsura are dreptul de a proceda la (4) Dacă suspectul sau cunoştinţă că are dreptul de a nu fotografierea şi luarea amprentelor acestuia (alin.12). inculpatul a fost adus în faţa face nicio declaraţie, atrăgându- organului de cercetare i-se atenţia că ceea ce declară343 penală sau a procurorului poate fi folosit împotriva sa. pentru a fi audiat, în baza Măsura reţinerii se ia în cazurile unui mandat de aducere prevăzute în art. 148, precum şi legal emis, în termenul în caz de infracţiune flagrantă, prevăzut la alin. (3) nu se oricare ar fi limitele de pedeapsă include perioada cât prevăzute de lege. suspectul sau inculpatul s-a Art. 144 aflat sub puterea acelui Durata reţinerii mandat. (1) Măsura reţinerii poate dura (5) Măsura reţinerii poate fi cel mult 24 de ore. Din durata luată numai după audierea măsurii reţinerii se deduce suspectului sau inculpatului, timpul cât persoana a fost în prezenţa avocatului ales privată de libertate ca urmare a ori numit din oficiu. măsurii administrative a (6) Înainte de audiere, conducerii la sediul poliţiei, organul de cercetare penală prevăzută în art. 31 alin. 1 lit. b) ori procurorul este obligat din Legea nr. 218/2002 privind să aducă la cunoştinţa organizarea şi funcţionarea suspectului sau inculpatului Poliţiei Române. că are dreptul de a fi asistat (11) În situaţia în care reţinerea de un avocat ales ori numit se dispune după audierea din oficiu şi dreptul de a nu învinuitului citat de către face nicio declaraţie, cu organul de urmărire penală, excepţia furnizării de termenul de 24 de ore se informaţii referitoare la calculează de la ora emiterii identitatea sa, atrăgându-i ordonanţei. atenţia că ceea ce declară (2) În ordonanţa prin care s-a poate fi folosit împotriva sa. dispus reţinerea trebuie să se (7) Suspectul sau inculpatul menţioneze ziua şi ora la care reţinut are dreptul de a-şi reţinerea a început, iar în încunoştinţa personal ordonanţa de punere în avocatul ales sau de a libertate, ziua şi ora la care solicita organului de reţinerea a încetat. cercetare penală ori (3) Când organul de cercetare procurorului să îl penală consideră că este necesar încunoştinţeze pe acesta. a se lua măsura arestării Modul de realizare a preventive, înaintează344 încunoştinţării se procurorului, în primele 10 ore consemnează într-un de la reţinerea învinuitului, o proces-verbal. Persoanei dată cu încunoştinţarea la care reţinute nu i se poate refuza se referă art. 143 alin. 1, un exercitarea dreptului de a referat motivat. Procurorul, dacă face personal apreciază că sunt întrunite încunoştinţarea decât condiţiile prevăzute de lege pentru motive temeinice, pentru luarea măsurii arestării care vor fi consemnate în preventive, procedează, procesul-verbal. înăuntrul termenului prevăzut în (8) Avocatul ales are alin. 1, potrivit art. 146. obligaţia de a se prezenta la (4) Când măsura reţinerii este sediul organului judiciar în luată de procuror, dacă acesta termen de cel mult două consideră că este necesar a se ore de la încunoştinţare. În lua măsura arestării preventive, caz de neprezentare a procedează, în termen de 10 ore avocatului ales, organul de de la luarea măsurii reţinerii, cercetare penală sau potrivit art. 146. procurorul numeşte un Art. 1371 avocat din oficiu. Aducerea la cunoştinţă a (9) Avocatul suspectului sau motivelor luării măsurilor inculpatului are dreptul de a preventive şi a învinuirii comunica direct cu acesta, Persoanei reţinute sau arestate i în condiţii care să asigure se aduc de îndată la cunoştinţă, confidenţialitatea. în limba pe care o înţelege, (10) Reţinerea se dispune motivele reţinerii sau ale de organul de cercetare arestării, iar învinuirea, în cel penală sau de procuror prin mai scurt termen. Învinuirea se ordonanţă, care va cuprinde aduce la cunoştinţă numai în motivele care au prezenţa unui avocat, ales sau determinat luarea măsurii, numit din oficiu. ziua şi ora la care reţinerea Când se dispune arestarea începe, precum şi ziua şi ora preventivă a învinuitului sau la care reţinerea se inculpatului, judecătorul sfârşeşte. încunoştinţează despre măsura (11) Suspectului sau luată, în termen de 24 de ore, un inculpatului reţinut i se membru al familiei acestuia ori o345 înmânează un exemplar al altă persoană pe care o ordonanţei prevăzute la desemnează învinuitul sau alin. (10). inculpatul, consemnându-se (12) Pe perioada reţinerii aceasta într-un proces-verbal. suspectului sau inculpatului, Cel reţinut poate să ceară să fie organul de cercetare penală încunoştinţat despre măsura sau procurorul care a dispus luată un membru de familie sau măsura are dreptul de a una dintre persoanele arătate în proceda la fotografierea şi alin. 2. Atât cererea celui reţinut, luarea amprentelor cât şi încunoştinţarea se acestuia. consemnează într-un proces- (13) Dacă reţinerea a fost verbal. În mod excepţional, dacă dispusă de organul de organul de cercetare penală cercetare penală, acesta are apreciază că acest lucru ar afecta obligaţia de a-l informa pe urmărirea penală, îl informează procuror cu privire la luarea pe procuror, care va decide cu măsurii preventive, de privire la înştiinţarea solicitată îndată şi prin orice mijloace. de reţinut. (14) Împotriva ordonanţei organului de cercetare penală prin care s-a luat măsura reţinerii suspectul sau inculpatul poate face plângere la procurorul care supraveghează urmărirea penală, înainte de expirarea duratei acesteia. Procurorul se pronunţă de îndată, prin ordonanţă. În cazul când constată că au fost încălcate dispoziţiile legale care reglementează condiţiile de luare a măsurii reţinerii, procurorul dispune revocarea ei şi punerea de îndată în libertate a celui reţinut.346 (15) Împotriva ordonanţei procurorului prin care s-a luat măsura reţinerii suspectul sau inculpatul poate face plângere, înainte de expirarea duratei acesteia, la prim-procurorul parchetului sau, după caz, la procurorul ierarhic superior. Prim-procurorul sau procurorul ierarhic superior se pronunţă de îndată, prin ordonanţă. În cazul când constată că au fost încălcate dispoziţiile legale care reglementează condiţiile de luare a măsurii reţinerii, prim-procurorul sau procurorul ierarhic superior dispune revocarea ei şi punerea de îndată în libertate a inculpatului. (16) Procurorul sesizează judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa competentă, în vederea luării măsurii arestării preventive faţă de inculpatul reţinut, cu cel puţin 6 ore înainte de expirarea duratei reţinerii acestuia. (17) Persoanei reţinute i se comunică, sub semnătură, în scris, drepturile prevăzute la art. 83, la art. 210 alin. (1) şi (2), dreptul347 de acces la asistenţă medicală de urgenţă, durata maximă pentru care se poate dispune măsura reţinerii, precum şi dreptul de a face plângere împotriva măsurii dispuse, iar în cazul în care persoana reţinută nu poate ori refuză să semneze, se va încheia un proces-verbal. Art. 210 Art. 1371 Persoana reţinută are dreptul de a încunoştinţa personal familia sau de a solicita organului Încunoştinţarea despre Aducerea la cunoştinţă a judiciar să o facă. reţinere motivelor luării măsurilor Au fost prevăzute o serie de încunoştinţări suplimentare în cazul în care persoana reţinută nu (1) Imediat după reţinere, preventive şi a învinuirii este cetăţean român (alin.2). persoana reţinută are Persoanei reţinute sau arestate i De asemenea, a fost prevăzută şi obligativitatea unei noi încunoştinţări despre reţinere, în cazul dreptul de a încunoştinţa se aduc de îndată la cunoştinţă, schimbării ulterioare a locului de reţinere, imediat după producerea schimbării (alin.3). personal sau de a solicita în limba pe care o înţelege, Ca noutate, s-a prevăzut că persoanei reţinute nu i se poate refuza exercitarea dreptului de a organului judiciar care a motivele reţinerii sau ale face personal încunoştinţarea decât pentru motive temeinice , care vor fi consemnate în dispus măsura să arestării, iar învinuirea, în cel procesul-verbal în care s-a consemnat modul în care s-a realizat încunoştinţarea (alin.5). încunoştinţeze un membru mai scurt termen. Învinuirea se Totodată, spre deosebire de reglementarea anterioară, este prevăzut un termen maxim până la al familiei sale ori o altă aduce la cunoştinţă numai în care poate fi amânată încunoştinţarea, de cel mult 4 ore, pentru motive temeinice (alin.6). persoană desemnată de prezenţa unui avocat, ales sau aceasta despre luarea numit din oficiu. măsurii reţinerii şi despre Când se dispune arestarea locul unde este reţinută. preventivă a învinuitului sau (2) Dacă persoana reţinută inculpatului, judecătorul nu este cetăţean român, încunoştinţează despre măsura aceasta are şi dreptul de a luată, în termen de 24 de ore, un încunoştinţa sau de a membru al familiei acestuia ori o solicita încunoştinţarea altă persoană pe care o misiunii diplomatice ori desemnează învinuitul sau oficiului consular al statului inculpatul, consemnându-se al cărui cetăţean este sau, aceasta într-un proces-verbal. după caz, a unei organizaţii Cel reţinut poate să ceară să fie internaţionale umanitare, încunoştinţat despre măsura dacă nu doreşte să luată un membru de familie sau348 beneficieze de asistenţa una dintre persoanele arătate în autorităţilor din ţara sa de alin. 2. Atât cererea celui reţinut, origine, ori a reprezentanţei cât şi încunoştinţarea se organizaţiei internaţionale consemnează într-un proces- competente, dacă este verbal. În mod excepţional, dacă refugiat sau, din orice alt organul de cercetare penală motiv, se află sub protecţia apreciază că acest lucru ar afecta unei astfel de organizaţii. urmărirea penală, îl informează Inspectoratul General pe procuror, care va decide cu pentru Imigrări este privire la înştiinţarea solicitată informat în toate situaţiile de reţinut. cu privire la dispunerea măsurii preventive faţă de această categorie de persoane. (3) Dispoziţiile alin. (1) şi (2) se aplică în mod corespunzător şi în cazul schimbării ulterioare a locului de reţinere. (4) Abrogat (5) Persoanei reţinute nu i se poate refuza exercitarea dreptului de a face personal încunoştinţarea decât pentru motive temeinice, care vor fi consemnate în procesul-verbal. (6) În mod excepţional, pentru motive temeinice, încunoştinţarea poate fi întârziată cel mult 4 ore. Art. 211 Măsura preventivă a controlului judiciar poate fi dispusă de procuror, în cursul urmăririi penale Condiţii generale cu condiţia ca această măsură să fie necesară în vederea realizării scopului asigurării bunei (1) În cursul urmăririi desfăşurări a procesului penal, a împiedicării sustragerii inculpatului, ori a prevenirii săvârşirii penale, procurorul poate unei alte infracţiuni (art.202 alin.1). dispune luarea măsurii De asemenea, în cursul urmăririi penale măsura poate fi dispusă şi de judecătorul de drepturi şi349 controlului judiciar faţă de libertăţi care respinge propunerea de luare a măsurii arestării preventive , conform art.227 inculpat, dacă această alin.2. măsură preventivă este Măsura poate fi dispusă şi de judecătorul de cameră preliminară, în procedura de cameră necesară pentru realizarea preliminară, sau de instanţa de judecată, în cursul judecăţii. scopului prevăzut la art. 202 Controlul judiciar este o măsură preventivă nou introdusă în legislaţia noastră penală, cu durată alin. (1). nedeterminată. (2) Judecătorul de cameră Condiţiile luării măsurii sunt cele de la reţinere. Măsura poate fi dispusă numai faţă de inculpat. preliminară, în procedura Controlul judiciar dispus de procuror sau de judecătorul de drepturi şi libertăţi se menţine pe de cameră preliminară, sau toată durata urmăririi penale, până la dispunerea unei soluţii de netrimitere în judecată de instanţa de judecată, în procuror sau, după caz, până la verificarea măsurii în procedura de cameră preliminară, potrivit cursul judecăţii, poate disp.art. 207. dispune luarea măsurii controlului judiciar faţă de inculpat, dacă sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la alin. (1). Art. 212 În vederea luării măsurii controlului judiciar procurorul poate cita pe inculpat sau îl poate aduce Luarea măsurii controlului în stare de reţinere. judiciar de către procuror Controlul judiciar se dispune numai după audierea inculpatuluişi în prezenţa avocatului ales ori (1) Procurorul dispune numit din oficiu. Drepturile inculpatului sunt cele despre care s-a făcut vorbire la reţinere. citarea inculpatului aflat în Măsura se pune în executare prin trimiterea unei copii de pe ordonanţă sau încheiere secţiei de stare de libertate sau poliţie în raza căreia domiciliază persoana în cauză. Pentru detalii a se vedea art. 82-84 din aducerea inculpatului aflat Legea nr. 254/2013. în stare de reţinere. (2) Inculpatului prezent i se aduc la cunoştinţă, de îndată, în limba pe care o înţelege, infracţiunea de care este suspectat şi motivele luării măsurii controlului judiciar. (3) Măsura controlului judiciar poate fi luată numai după audierea inculpatului, în prezenţa avocatului ales ori numit din oficiu. Dispoziţiile art. 209 alin. (6)350 - (9) se aplică în mod corespunzător. (4) Procurorul dispune luarea măsurii controlului judiciar prin ordonanţă motivată, care se comunică inculpatului. Art. 213 Calea de atac împotriva ordonanţei prin care s-a luat măsura controlului judiciar este plângerea Calea de atac împotriva la judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa competentă să judece cauza în fond. măsurii controlului judiciar Termenul este 48 de ore de la comunicare. Dosarul cauzei se restituie procurorului în 48 ore de dispuse de procuror la pronunţarea încheierii. (1) Împotriva ordonanţei Judecătorul de drepturi şi libertăţi soluţionează plângerea în camera de consiliu şi se pronunţă procurorului prin care s-a prin încheiere motivată, conform prevederilor art. 203 alin. (5) din Noul Cod de procedură luat măsura controlului penală. judiciar, în termen de 48 de ore de la comunicare, inculpatul poate face plângere la judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în fond. (2) Judecătorul de drepturi şi libertăţi sesizat conform alin. (1) fixează termen de soluţionare în camera de consiliu şi dispune citarea inculpatului. (3) Neprezentarea inculpatului nu împiedică judecătorul de drepturi şi libertăţi să dispună asupra măsurii luate de procuror. (4) Judecătorul de drepturi şi libertăţi îl ascultă pe inculpat atunci când acesta este prezent.351 (5) Asistenţa juridică a inculpatului şi participarea procurorului sunt obligatorii. (6) Judecătorul de drepturi şi libertăţi poate revoca măsura, dacă au fost încălcate dispoziţiile legale care reglementează condiţiile de luare a acesteia. (7) Dosarul cauzei se restituie procurorului în termen de 48 de ore de la pronunţarea încheierii. Art. 214 Judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată pot lua, prin încheiere, măsura Luarea măsurii controlului controlului judiciar, la cererea procurorului sau din oficiu. judiciar de către Sesizarea se soluţionează numai în prezenţa avocatului inculpatului şi cu participarea judecătorul de cameră procurorului (alin.3). preliminară sau instanţa de Executarea măsurii se face potrivit art. 82 şi urm. din Legea nr. 254/2013. judecată (1) Judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată în faţa căreia se află cauza poate dispune, prin încheiere, luarea măsurii controlului judiciar faţă de inculpat, la cererea motivată a procurorului sau din oficiu. (2) Judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată sesizat potrivit alin. (1) dispune citarea inculpatului. Ascultarea inculpatului este obligatorie dacă acesta se prezintă la352 termenul fixat. (3) Prezenţa avocatului inculpatului şi participarea procurorului sunt obligatorii. Art. 215 Conţinutul controlului judiciar este format din obligaţia de prezentare şi informare a organelor Conţinutul controlului judiciare cu privire la eventualele schimbări, limitări ale dreptului la libera circulaţie, interdicţii judiciar (de exercitare a profesiei şi de comunicare, de participare la manifestări cultural-sportive şi (1) Pe timpul cât se află sub adunări publice, de conducere de autovehicule, de deţinere de arme, de emitere cecuri) precum control judiciar, inculpatul şi obligaţia de supunere la tratament medical. trebuie să respecte Supravegherea se face de organul anume desemnat în condiţiile legii, Serviciul de probaţiune. următoarele obligaţii: În caz de încălcare cu rea-credinţă a obligaţiilor de către inculpat instanţa poate dispune a) să se prezinte la organul înlocuirea cu o măsură mai severă. de urmărire penală, la Procurorul, în cursul urmăririi penale, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecătorul de cameră judecată pot dispune noi obligaţii sau încetarea celor dispuse iniţial (alin.8 şi 9).. preliminară sau la instanţa de judecată ori de câte ori este chemat; b) să informeze de îndată organul judiciar care a dispus măsura sau în faţa căruia se află cauza cu privire la schimbarea locuinţei; c) să se prezinte la organul de poliţie desemnat cu supravegherea sa de către organul judiciar care a dispus măsura, conform programului de supraveghere întocmit de organul de poliţie sau ori de câte ori este chemat. (2) Organul judiciar care a dispus măsura poate impune inculpatului ca, pe timpul controlului judiciar,353 să respecte una sau mai multe dintre următoarele obligaţii: a) să nu depăşească o anumită limită teritorială, fixată de organul judiciar, decât cu încuviinţarea prealabilă a acestuia; b) să nu se deplaseze în locuri anume stabilite de organul judiciar sau să se deplaseze doar în locurile stabilite de acesta; c) să poarte permanent un sistem electronic de supraveghere; d) să nu revină în locuinţa familiei, să nu se apropie de persoana vătămată sau de membrii familiei acesteia, de alţi participanţi la comiterea infracţiunii, de martori ori experţi sau de alte persoane anume desemnate de organul judiciar şi să nu comunice cu acestea direct sau indirect, pe nicio cale; e) să nu exercite profesia, meseria sau să nu desfăşoare activitatea în exercitarea căreia a săvârşit fapta; f) să comunice periodic informaţii relevante despre mijloacele sale de existenţă; g) să se supună unor măsuri354 de control, îngrijire sau tratament medical, în special în scopul dezintoxicării; h) să nu participe la manifestări sportive sau culturale ori la alte adunări publice; i) să nu conducă vehicule anume stabilite de organul judiciar; j) să nu deţină, să nu folosească şi să nu poarte arme; k) să nu emită cecuri. (3) În cuprinsul actului prin care se dispune luarea măsurii controlului judiciar sunt prevăzute în mod expres obligaţiile pe care inculpatul trebuie să le respecte pe durata acestuia şi i se atrage atenţia că, în caz de încălcare cu rea- credinţă a obligaţiilor care îi revin, măsura controlului judiciar se poate înlocui cu măsura arestului la domiciliu sau măsura arestării preventive. (4) Supravegherea respectării de către inculpat a obligaţiilor care îi revin pe durata controlului judiciar se realizează de către instituţia, organul sau autoritatea anume355 desemnate de organul judiciar care a dispus măsura, în condiţiile legii. (5) Dacă, în cadrul obligaţiei prevăzute la alin. (2) lit. a), s-a impus inculpatului interdicţia de a părăsi ţara sau o anumită localitate, câte o copie a ordonanţei procurorului ori, după caz, a încheierii se comunică, în ziua emiterii ordonanţei sau a pronunţării încheierii, inculpatului, unităţii de poliţie în a cărei circumscripţie locuieşte, precum şi celei în a cărei circumscripţie are interdicţia de a se afla acesta, serviciului public comunitar de evidenţă a persoanelor, Poliţiei de Frontieră Române şi Inspectoratului General pentru Imigrări, în situaţia celui care nu este cetăţean român, în vederea asigurării respectării de către inculpat a obligaţiei care îi revine. Organele în drept dispun darea inculpatului în consemn la punctele de trecere a frontierei. (6) Instituţia, organul sau autoritatea prevăzute la alin. (4) verifică periodic respectarea obligaţiilor de356 către inculpat, iar în cazul în care constată încălcări ale acestora, sesizează de îndată procurorul, în cursul urmăririi penale, judecătorul de cameră preliminară, în procedura de cameră preliminară, sau instanţa de judecată, în cursul judecăţii. (7) În cazul în care, pe durata măsurii controlului judiciar, inculpatul încalcă, cu rea-credinţă, obligaţiile care îi revin sau există suspiciunea rezonabilă că a săvârşit cu intenţie o nouă infracţiune pentru care s-a dispus punerea în mişcare a acţiunii penale împotriva sa, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată, la cererea procurorului ori din oficiu, poate dispune înlocuirea acestei măsuri cu măsura arestului la domiciliu sau a arestării preventive, în condiţiile prevăzute de lege. (8) În cursul urmăririi penale, procurorul care a luat măsura poate dispune, din oficiu sau la cererea motivată a inculpatului, prin ordonanţă, impunerea unor357 noi obligaţii pentru inculpat ori înlocuirea sau încetarea celor dispuse iniţial, dacă apar motive temeinice care justifică aceasta, după audierea inculpatului. (9) Dispoziţiile alin. (8) se aplică în mod corespunzător şi în procedura de cameră preliminară sau în cursul judecăţii, când judecătorul de cameră preliminară ori instanţa de judecată dispune, prin încheiere, la cererea motivată a procurorului sau a inculpatului ori din oficiu, după audierea inculpatului. (10) Abrogat (11) Abrogat (12) Abrogat (13) Abrogat (14) Abrogat (15) Abrogat Art. 216 Controlul judiciar pe cauţiune este de asemenea o măsură preventivă nouă, a cărei diferenţă Condiţii generale faţă de controlul judiciar constă în impunerea de către organul judiciar a unei cauţiuni. (1) În cursul urmăririi Condiţiile luării măsurii sunt aceleaşi ca la controlul judiciar. penale, procurorul poate dispune luarea măsurii controlului judiciar pe cauţiune faţă de inculpat, dacă sunt întrunite condiţiile prevăzute la art. 223 alin. (1) şi (2), luarea acestei măsuri este suficientă pentru realizarea scopului prevăzut la art. 202358 alin. (1), iar inculpatul depune o cauţiune a cărei valoare este stabilită de către organul judiciar. (2) Judecătorul de cameră preliminară, în procedura de cameră preliminară, sau instanţa de judecată, în cursul judecăţii, poate dispune luarea măsurii controlului judiciar pe cauţiune faţă de inculpat, dacă sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la alin. (1). (3) Dispoziţiile art. 212 - 215 se aplică în mod corespunzător. Art. 217 Conţinutul cauţiunii constă în consemnarea unei sume de bani la dispoziţia organului judiciar ori Conţinutul cauţiunii prin constituirea unei garanţii reale, mobiliare sau imobiliare, în limita unei sume de bani (1) Consemnarea cauţiunii determinate. se face pe numele Valoarea cauţiunii nu poate fi mai mică de 1000 lei şi se stabileşte în raport cu anumite criterii inculpatului, prin depunerea expres determinate de legiuitor: gravitatea acuzaţiei aduse inculpatului, situaţia materială şi unei sume de bani obligaţiile legale ale acestuia (alin.2). determinate la dispoziţia Noţiunea de gravitatea acuzaţiei nu este explicată, poatând fi concretizată în cuantumul organului judiciar ori prin pedepsei închisorii cu care este sancţionată infracţiunea pentru care s-a pus în mişcare acţiunea constituirea unei garanţii penală. reale, mobiliare ori Textul face trimitere la obligaţiile prev. de art. 215 care pot fi impuse inculpatului, la condiţiile în imobiliare, în limita unei care cauţiunea se confiscă ori se restituie. sume de bani determinate, În caz de încălcare cu rea credinţă a obligaţiilor, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul în favoarea aceluiaşi organ de cameră preliminară sau instanţa de judecată pot dispune înlocuirea măsurii cu arestul la judiciar. domiciliu sau cu arestarea preventivă (alin.9). (2) Valoarea cauţiunii este Confiscarea cauţiunii se dispune de instanţa de judecată, prin hotărârea prin care se de cel puţin 1.000 lei şi se soluţionează cauza, dacă măsura controlului judiciar a fost înlocuită cu măsura arestului la determină în raport cu domiciliu sau a arestării preventive (alin.5). gravitatea acuzaţiei aduse În celelalte cazuri, cauţiunea se restituie prin hotărâre, de către instanţă, sau prin ordonanţă, inculpatului, situaţia de către procuror (alin.6 şi alin.8).359 materială şi obligaţiile Spre deosebire de reglementarea anterioară, cauţiunea nu garantează doar participarea legale ale acestuia. inculpatului la proces, ci şi plata despăgubirilor băneşti acordate pentru repararea pagubelor (3) Pe perioada măsurii, cauzate de infracţiune, a cheltuielilor judiciare sau a amenzii, plata lor din cauţiune având deci inculpatul trebuie să caracter prioritar faţă de restituirea sau confiscarea ei, aşa cum rezultă din dispoziţiile alin.7. respecte obligaţiile prevăzute la art. 215 alin. (1) şi i se poate impune respectarea uneia ori mai multora dintre obligaţiile prevăzute la art. 215 alin. (2). Dispoziţiile art. 215 alin. (3) - (9) se aplică în mod corespunzător. (4) Cauţiunea garantează participarea inculpatului la procesul penal şi respectarea de către acesta a obligaţiilor prevăzute la alin. (3). (5) Instanţa de judecată dispune prin hotărâre confiscarea cauţiunii, dacă măsura controlului judiciar pe cauţiune a fost înlocuită cu măsura arestului la domiciliu sau a arestării preventive, pentru motivele prevăzute la alin. (9). (6) În celelalte cazuri, instanţa de judecată, prin hotărâre, dispune restituirea cauţiunii. (7) Dispoziţiile alin. (5) şi (6) se aplică în măsura în care nu s-a dispus plata din cauţiune, în ordinea următoare, a despăgubirilor360 băneşti acordate pentru repararea pagubelor cauzate de infracţiune, a cheltuielilor judiciare sau a amenzii. (8) În cazul în care dispune o soluţie de netrimitere în judecată, procurorul dispune şi restituirea cauţiunii. (9) În cazul în care, pe durata măsurii controlului judiciar pe cauţiune, inculpatul încalcă, cu rea- credinţă, obligaţiile care îi revin sau există suspiciunea rezonabilă că a săvârşit cu intenţie o nouă infracţiune pentru care s-a dispus punerea în mişcare a acţiunii penale împotriva sa, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată, la cererea motivată a procurorului ori din oficiu, poate dispune înlocuirea acestei măsuri cu măsura arestului la domiciliu sau a arestării preventive, în condiţiile prevăzute de lege. Art. 218 Arestul la domiciliu este o măsură preventivă nou introdusă în legislaţia noastră penală care Condiţiile generale de luare poate fi luată dacă sunt îndeplinite condiţiile generale pentru luarea măsurii arestării a măsurii arestului la preventive prevăzute de art. 223 şi dacă luarea acestei măsuri este necesară şi suficientă pentru domiciliu realizarea scopului măsurilor preventive prevăzut de art. 202 alin. (1). (1) Arestul la domiciliu se Aprecierea acestor condiţii se face în raport de gradul de pericol al infracţiunii, de scopul361 dispune de către măsurii, de sănătatea, vârsta, situaţia familială şi alte împrejurări privind persoana faţă de care judecătorul de drepturi şi se ia măsura. libertăţi, de către Pentru prima dată legea face referire la „gradul de pericol al infracţiunii” care nu este explicat în judecătorul de cameră cod, dar credem că este vorba de pericolul social, aşa cum acesta este definit de art. 18 din preliminară sau de către Codul penal de la 1968. instanţa de judecată, dacă Art. 218 alin. (3) stabileşte două impedimente la luarea acestei măsuri: când există suspiciunea sunt îndeplinite condiţiile rezonabilă că a săvârşit o infracţiune asupra unui membru de familie şi când inculpatul a fost prevăzute la art. 223 şi anterior definitiv condamnat pentru evadare. luarea acestei măsuri este Potrivit alin. (4) este obligatorie comunicarea în scris a drepturilor inculpatului în cazul luării necesară şi suficientă măsurii arestului la domiciliu. pentru realizarea unuia Măsura arestului la domiciliu poate fi dispusă atât în faza de urmărire penală, cât şi în cursul dintre scopurile prevăzute judecăţii. la art. 202 alin. (1). (2) Aprecierea îndeplinirii condiţiilor prevăzute la alin. (1) se face ţinându-se seama de gradul de pericol al infracţiunii, de scopul măsurii, de sănătatea, vârsta, situaţia familială şi alte împrejurări privind persoana faţă de care se ia măsura. (3) Măsura nu poate fi dispusă cu privire la inculpatul faţă de care există suspiciunea rezonabilă că a săvârşit o infracţiune asupra unui membru de familie şi cu privire la inculpatul care a fost anterior condamnat definitiv pentru infracţiunea de evadare. (4) Persoanei faţă de care s- a dispus măsura arestului la domiciliu i se comunică, sub362 semnătură, în scris, drepturile prevăzute la art. 83, dreptul prevăzut la art. 210 alin. (1) şi (2), dreptul de acces la asistenţă medicală de urgenţă, dreptul de a contesta măsura şi dreptul de a solicita revocarea sau înlocuirea acestei măsuri cu o altă măsură preventivă, iar în cazul în care persoana nu poate ori refuză să semneze, se va încheia un proces-verbal. Art. 219 Măsura se dispune de judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa competentă să judece în Luarea măsurii arestului la prima instanţă cauza sau de la instanţa corespunzătoare în grad acesteia de la locul săvârşirii domiciliu de către infracţiunii ori de la sediul parchetului care supraveghează cauza, la propunerea motivată a judecătorul de drepturi şi procurorului (alin.1). .Prin urmare, în faza urmăririi penale legea stabileşte o competenţă libertăţi alternativă. (1) Judecătorul de drepturi Neprezentarea inculpatului nu împiedică soluţionarea propunerii procurorului. În cazul în care şi libertăţi de la instanţa se respinge propunerea, judecătorul poate dispune luarea unei alte măsuri. căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în primă instanţă sau de la instanţa corespunzătoare în grad acesteia în a cărei circumscripţie se află locul unde s-a constatat săvârşirea infracţiunii ori sediul parchetului din care face parte procurorul care efectuează sau supraveghează urmărirea penală poate dispune, la propunerea motivată a procurorului, arestul la363 domiciliu al inculpatului. (2) Procurorul înaintează judecătorului de drepturi şi libertăţi propunerea prevăzută la alin. (1) împreună cu dosarul cauzei. (3) Judecătorul de drepturi şi libertăţi, sesizat conform alin. (1), fixează termen de soluţionare în camera de consiliu în termen de 24 de ore de la înregistrarea propunerii şi dispune citarea inculpatului. (4) Neprezentarea inculpatului nu împiedică judecătorul de drepturi şi libertăţi să soluţioneze propunerea înaintată de procuror. (5) Judecătorul de drepturi şi libertăţi îl audiază pe inculpat atunci când acesta este prezent. (6) Asistenţa juridică a inculpatului şi participarea procurorului sunt obligatorii. (7) Judecătorul de drepturi şi libertăţi admite sau respinge propunerea procurorului prin încheiere motivată. (8) Dosarul cauzei se restituie organului de urmărire penală, în termen de 24 de ore de la expirarea364 termenului de formulare a contestaţiei. (9) Judecătorul de drepturi şi libertăţi care respinge propunerea de arestare preventivă a inculpatului poate dispune, prin aceeaşi încheiere, luarea uneia dintre măsurile preventive prevăzute la art. 202 alin. (4) lit. b) şi c), dacă sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege. Art. 220 Măsura arestului la domiciliu poate fi luată atât de judecătorul de cameră preliminară, în Luarea măsurii arestului la procedura de cameră preliminară,cât şi de instanţa de judecată, în cursul judecăţii, din oficiu domiciliu de către sau la cererea motivată a procurorului. judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată (1) Judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată în faţa căreia se află cauza poate dispune, prin încheiere, arestul la domiciliu al inculpatului, la cererea motivată a procurorului sau din oficiu. (2) Judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată, sesizată conform alin. (1), dispune citarea inculpatului. Audierea inculpatului este obligatorie dacă acesta se prezintă la termenul fixat. (3) Asistenţa juridică a inculpatului şi participarea365 procurorului sunt obligatorii. (4) Dispoziţiile art. 219 alin. (4), (7) şi (9) se aplică în mod corespunzător. Art. 221 Conţinutul măsurii constă în obligaţia impusă inculpatului de a nu părăsi imobilul unde locuieşte Conţinutul măsurii fără permisiunea organului judiciar care a dispus măsura sau în faţa căruia se află cauza şi a arestului la domiciliu respecta restricţiile impuse de aceasta. (1) Măsura arestului la Inculpatul nu poate comunica cu persoana vătămată, membrii familiei acesteia, cu participanţii domiciliu constă în obligaţia la săvârşirea infracţiunii, cu martori ori experţi şi alte persoane stabilite de organul judiciar, are impusă inculpatului, pe o obligaţia să poarte un sistem de supraveghere dacă judecătorul a dispus aceasta şi poate părăsi perioadă determinată, de a imobilul numai pentru prezentarea la organele judiciare, la chemarea acestora. nu părăsi imobilul unde Judecătorul poate aproba cererea motivată a inculpatului de a se prezenta la locul de muncă, la locuieşte, fără permisiunea cursuri ori la alte activităţi similare ori în alte situaţii temeinic justificate. organului judiciar care a Inculpatul mai poate părăsi locuinţa în caz de urgenţă, informând ulterior organul judiciar. dispus măsura sau în faţa Măsura poate fi luată prin încheierea judecătorului de drepturi şi libertăţi, a judecătorului de căruia se află cauza şi de a cameră preliminară sau a instanţei de judecată. se supune unor restricţii Verificarea măsurii se face de serviciul de probaţiune şi de organul de poliţie care poate stabilite de acesta. pătrunde oricând în locuinţa inculpatului fără învoirea acestuia sau a persoanelor care locuiesc (2) Pe durata arestului la împreună cu acesta, conform alin.10. Această prevedere este o dovadă că măsura arestului la domiciliu, inculpatul are domiciliu reprezintă o restrângere importantă a drepturilor fundamentale. În concepţia următoarele obligaţii: legiuitorului, domiciliul se transformă într-un loc de executare a arestului în care organul de a) să se prezinte în faţa supraveghere are dreptul să facă vizite inopinate aşa cum rezultă din prevederile art. 129 din organului de urmărire Legea nr. 254/2013 privind executarea pedepselor privative de libertate. penală, a judecătorului de Înlocuirea măsurii se face în aceleaşi condiţii ca şi la controlul judiciar. drepturi şi libertăţi, a Alin.3 prevede posibilitatea organelor judiciare de a dispune ca pe durata arestului la domiciliu judecătorului de cameră inculpatul să poarte permanent un sistem electronic de supraveghere, textul de lege preliminară sau a instanţei neprevăzând însă şi o obligaţie în sensul utilizării sistemelor electronice. de judecată ori de câte ori este chemat; b) să nu comunice cu persoana vătămată sau membrii de familie ai acesteia, cu alţi participanţi la comiterea infracţiunii, cu martorii ori experţii, precum şi cu alte persoane366 stabilite de organul judiciar. (3) Judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată poate dispune ca pe durata arestului la domiciliu inculpatul să poarte permanent un sistem electronic de supraveghere. (4) În cuprinsul încheierii prin care se dispune măsura sunt prevăzute în mod expres obligaţiile pe care inculpatul trebuie să le respecte şi i se atrage atenţia că, în caz de încălcare cu rea-credinţă a măsurii sau a obligaţiilor care îi revin, măsura arestului la domiciliu poate fi înlocuită cu măsura arestării preventive. (5) Pe durata măsurii, inculpatul poate părăsi imobilul prevăzut la alin. (1) pentru prezentarea în faţa organelor judiciare, la chemarea acestora. (6) La cererea scrisă şi motivată a inculpatului, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată, prin încheiere, îi poate permite acestuia părăsirea367 imobilului pentru prezentarea la locul de muncă, la cursuri de învăţământ sau de pregătire profesională ori la alte activităţi similare sau pentru procurarea mijloacelor esenţiale de existenţă, precum şi în alte situaţii temeinic justificate, pentru o perioadă determinată de timp, dacă acest lucru este necesar pentru realizarea unor drepturi ori interese legitime ale inculpatului. (7) În cazuri urgente, pentru motive întemeiate, inculpatul poate părăsi imobilul, fără permisiunea judecătorului de drepturi şi libertăţi, a judecătorului de cameră preliminară sau a instanţei de judecată, pe durata de timp strict necesară, informând imediat despre aceasta instituţia, organul sau autoritatea desemnată cu supravegherea sa şi organul judiciar care a luat măsura arestului la domiciliu ori în faţa căruia se află cauza. (8) Copia încheierii judecătorului de drepturi şi libertăţi, a judecătorului de cameră preliminară sau a368 instanţei de judecată prin care s-a luat măsura arestului la domiciliu se comunică, de îndată, inculpatului şi instituţiei, organului sau autorităţii desemnate cu supravegherea sa, organului de poliţie în a cărei circumscripţie locuieşte acesta, serviciului public comunitar de evidenţă a persoanelor şi organelor de frontieră. (9) Instituţia, organul sau autoritatea desemnate de organul judiciar care a dispus arestul la domiciliu verifică periodic respectarea măsurii şi a obligaţiilor de către inculpat, iar în cazul în care constată încălcări ale acestora, sesizează de îndată procurorul, în cursul urmăririi penale, judecătorul de cameră preliminară, în procedura de cameră preliminară, sau instanţa de judecată, în cursul judecăţii. (10) Pentru supravegherea respectării măsurii arestului la domiciliu sau a obligaţiilor impuse inculpatului pe durata acesteia, organul de poliţie369 poate pătrunde în imobilul unde se execută măsura, fără învoirea inculpatului sau a persoanelor care locuiesc împreună cu acesta. (11) În cazul în care inculpatul încalcă cu rea- credinţă măsura arestului la domiciliu sau obligaţiile care îi revin ori există suspiciunea rezonabilă că a săvârşit cu intenţie o nouă infracţiune pentru care s-a dispus punerea în mişcare a acţiunii penale împotriva sa, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară ori instanţa de judecată, la cererea motivată a procurorului sau din oficiu, poate dispune înlocuirea arestului la domiciliu cu măsura arestării preventive, în condiţiile prevăzute de lege. Art. 222 În cursul urmăririi penale, măsura arestului la domiciliu se ia pe o durată de 30 de zile şi poate fi Durata arestului la prelungită, în condiţiile legii, până la 180 de zile (alin.9). domiciliu Prelungirea poate fi dispusă de judecătorul de drepturi şi libertăţi care a luat măsura şi care este (1) În cursul urmăririi sesizat cu cel puţin 5 zile înainte de expirarea măsurii de către procuror. penale, arestul la domiciliu Arestul la domiciliu nu se deduce din durata maximă a măsurii arestării preventive a poate fi luat pe o durată de inculpatului (alin.10), deşi alte legislaţii prevăd acest fapt, însă este avut în vedere la aprecierea cel mult 30 de zile. termenului rezonabil al privării de libertate. (2) Arestul la domiciliu In ipoteza în care inculpatul este condamnat la o pedeapsă cu închisoarea,durata măsurii poate fi prelungit, în cursul arestului la domiciliu se deduce din pedeapsa aplicată prin echivalarea unei zile de arest urmăririi penale, numai în preventiv la domiciliu cu o zi din pedeapsă, potrivit art.399 alin.9.370 caz de necesitate, dacă se menţin temeiurile care au determinat luarea măsurii sau au apărut temeiuri noi, fiecare prelungire neputând să depăşească 30 de zile. (3) În cazul prevăzut la alin. (2), prelungirea arestului la domiciliu poate fi dispusă de către judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în primă instanţă sau de la instanţa corespunzătoare în grad acesteia în a cărei circumscripţie se află locul unde s-a constatat săvârşirea infracţiunii ori sediul parchetului din care face parte procurorul care efectuează sau supraveghează urmărirea penală. (4) Judecătorul de drepturi şi libertăţi este sesizat în vederea prelungirii măsurii de către procuror, prin propunere motivată, însoţită de dosarul cauzei, cu cel puţin 5 zile înainte de expirarea duratei acesteia. (5) Judecătorul de drepturi şi libertăţi, sesizat potrivit alin. (4), fixează termen de soluţionare a propunerii procurorului, în camera de371 consiliu, mai înainte de expirarea duratei arestului la domiciliu şi dispune citarea inculpatului. (6) Participarea procurorului este obligatorie. (7) Judecătorul de drepturi şi libertăţi admite sau respinge propunerea procurorului prin încheiere motivată. (8) Dosarul cauzei se restituie organului de urmărire penală, în termen de 24 de ore de la expirarea termenului de formulare a contestaţiei. (9) Durata maximă a măsurii arestului la domiciliu, în cursul urmăririi penale, este de 180 de zile. (10) Durata privării de libertate dispusă prin măsura arestului la domiciliu nu se ia în considerare pentru calculul duratei maxime a măsurii arestării preventive a inculpatului în cursul urmăririi penale. (11) Dispoziţiile art. 219 alin. (4) - (6) se aplică în mod corespunzător. Art. 223 Art. 148 Spre deosebire de reglementarea Codului de procedură penală de la 1968, aşa cum a fost Condiţiile şi cazurile de Condiţiile şi cazurile în care se modificat prin reforma judiciară din 2003, în care măsura arestării preventive putea fi luată aplicare a măsurii arestării dispune arestarea inculpatului numai de instanţa de judecată, în reglementarea noului Cod de procedură penală măsura372 preventive Măsura arestării preventive a arestării preventive poate fi luată de trei organe judiciare: (1) Măsura arestării inculpatului poate fi luată dacă a) judecătorul de drepturi şi libertăţi, în cursul urmăririi penale; preventive poate fi luată de sunt întrunite condiţiile b) judecătorul de cameră preliminară în procedura de cameră preliminară; către judecătorul de prevăzute în art. 143 şi există c) instanţa de judecată, în cursul judecăţii. drepturi şi libertăţi, în cursul vreunul dintre următoarele Condiţiile luării măsurii arestării preventive sunt de asemenea schimbate. urmăririi penale, de către cazuri: Textul art. 223 reglementează două situaţii: judecătorul de cameră a) inculpatul a fugit ori s-a a) să existe suspiciunea rezonabilă că inculpatul a săvârşit o infracţiune şi se află într-una din preliminară, în procedura ascuns, în scopul de a se situaţiile prevăzute de art. 223 alin. (1) lit. a) - d). de cameră preliminară, sau sustrage de la urmărire sau de la b) să existe o suspiciune rezonabilă că inculpatul a săvârşit una din infracţiunile prevăzute de de către instanţa de judecată, ori există date că va art. 223 alin. (2) şi să se constate că privarea sa de libertate este necesară pentru înlăturarea judecată în faţa căreia se încerca să fugă sau să se unei stări de pericol pentru ordinea publică. află cauza, în cursul sustragă în orice mod de la Aşadar în ambele situaţii avem condiţii cumulative. judecăţii, numai dacă din urmărirea penală, de la judecată Spre deosebire de reglementarea anterioară, art.223 alin2 stabileşte criterii legale în raport cu probe rezultă suspiciunea ori de la executarea pedepsei; care să fie apreciat pericolul concret pentru ordinea publică, respectiv: evaluarea gravităţii rezonabilă că inculpatul a a1) inculpatul a încălcat, cu rea- faptei, a modului şi a circumstanţelor de comitere a acesteia, a anturajului şi a mediului din care săvârşit o infracţiune şi credinţă, măsura obligării de a acesta provine, a antecedentelor penale şi a altor împrejurări privitoare la persoana acestuia. există una dintre nu părăsi localitatea sau ţara ori următoarele situaţii: obligaţiile care îi revin pe durata a) inculpatul a fugit ori s-a acestor măsuri; ascuns, în scopul de a se b) există date că inculpatul sustrage de la urmărirea încearcă să zădărnicească în penală sau de la judecată, mod direct sau indirect aflarea ori a făcut pregătiri de orice adevărului prin influenţarea unei natură pentru astfel de părţi, a unui martor sau expert acte; ori prin distrugerea, alterarea b) inculpatul încearcă să sau sustragerea mijloacelor influenţeze un alt materiale de probă; participant la comiterea c) există date că inculpatul infracţiunii, un martor ori pregăteşte săvârşirea unei noi un expert sau să distrugă, să infracţiuni; altereze, să ascundă ori să d) inculpatul a săvârşit cu sustragă mijloace materiale intenţie o nouă infracţiune; de probă sau să determine e) există date că inculpatul o altă persoană să aibă un exercită presiuni asupra astfel de comportament; persoanei vătămate sau că c) inculpatul exercită încearcă o înţelegere presiuni asupra persoanei frauduloasă cu aceasta;373 vătămate sau încearcă să f) inculpatul a săvârşit o realizeze o înţelegere infracţiune pentru care legea frauduloasă cu aceasta; prevede pedeapsa detenţiunii pe d) există suspiciunea viaţă sau pedeapsa închisorii mai rezonabilă că, după punerea mare de 4 ani şi există probe că în mişcare a acţiunii penale lăsarea sa în libertate prezintă împotriva sa, inculpatul a un pericol concret pentru săvârşit cu intenţie o nouă ordinea publică. infracţiune sau pregăteşte În cazurile prevăzute în alin. 1 lit. săvârşirea unei noi a) - e), măsura arestării infracţiuni. preventive a inculpatului poate fi (2) Măsura arestării luată numai dacă pedeapsa preventive a inculpatului prevăzută de lege este poate fi luată şi dacă din detenţiunea pe viaţă sau probe rezultă suspiciunea închisoarea mai mare de 4 ani. rezonabilă că acesta a săvârşit o infracţiune intenţionată contra vieţii, o infracţiune prin care s-a cauzat vătămarea corporală sau moartea unei persoane, o infracţiune contra securităţii naţionale prevăzută de Codul penal şi alte legi speciale, o infracţiune de trafic de stupefiante, trafic de arme, trafic de persoane, acte de terorism, spălare a banilor, falsificare de monede ori alte valori, şantaj, viol, lipsire de libertate, evaziune fiscală, ultraj, ultraj judiciar, o infracţiune de corupţie, o infracţiune săvârşită prin mijloace de comunicare electronică sau o altă374 infracţiune pentru care legea prevede pedeapsa închisorii de 5 ani ori mai mare şi, pe baza evaluării gravităţii faptei, a modului şi a circumstanţelor, se constată că privarea sa de libertate este necesară pentru înlăturarea unei stări de pericol pentru ordinea publică. Art. 224 Art. 1491 Ori de câte ori apreciază că sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege, procurorul întocmeşte o Propunerea de arestare Arestarea inculpatului în cursul propunere motivată de luare a măsurii arestării preventive. preventivă a inculpatului în urmăririi penale Competenţa de soluţionare a propunerii este alternativă: cursul urmăririi penale Procurorul, din oficiu sau la a) judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa căreia i-ar reveni competenţa să judece (1) Procurorul, dacă sesizarea organului de cercetare cauza în fond; apreciază că sunt întrunite penală, dacă sunt întrunite b) judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa corespunzătoare în raza căreia se află locul condiţiile prevăzute de lege, condiţiile prevăzute în art. 143 şi de reţinere; întocmeşte o propunere există vreunul dintre cazurile c) judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa de la locul unde s-a constatat săvârşirea motivată de luare a măsurii prevăzute în art. 148, când infracţiunii arestării preventive faţă de consideră că în interesul d) judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa corespunzătoare în raza căreia se află sediul inculpat, cu indicarea urmăririi penale este necesară parchetului. temeiului de drept. arestarea inculpatului, numai Alegerea aparţine procurorului în ordinea indicată de text. (2) Propunerea prevăzută la după ascultarea acestuia în În noua reglementare nu se mai prevede obligativitatea ascultării inculpatului anterior întocmirii alin. (1), împreună cu prezenţa apărătorului, propunerii de arestare preventivă, cum era prevăzut în art.1491 din Codul de procedură penală dosarul cauzei, se prezintă întocmeşte propunerea de la 1968. judecătorului de drepturi şi motivată de luare a măsurii libertăţi de la instanţa arestării preventive a căreia i-ar reveni inculpatului. competenţa să judece cauza Dosarul, împreună cu în primă instanţă sau de la propunerea de luare a măsurii instanţa corespunzătoare în arestării preventive, întocmită grad acesteia în a cărei de procurorul care circumscripţie se află locul supraveghează sau efectuează de reţinere, locul unde s-a urmărirea penală, se prezintă constatat săvârşirea preşedintelui ori judecătorului infracţiunii ori sediul delegat de acesta de la instanţa375 parchetului din care face căreia i-ar reveni competenţa să parte procurorul care a judece cauza în fond sau de la întocmit propunerea. instanţa corespunzătoare în grad acesteia în a cărei circumscripţie se află locul de deţinere, locul unde s-a constatat săvârşirea faptei prevăzute de legea penală ori sediul parchetului din care face parte procurorul care efectuează sau supraveghează urmărirea penală. […] Art. 225 Art. 1491 Nu sunt noutăţi în procedura de soluţionare a propunerii, dar textul insistă asupra următoarelor Soluţionarea propunerii de Arestarea inculpatului în cursul aspecte: arestare preventivă în urmăririi penale a) în cazul în care inculpatul este reţinut termenul trebuie fixat înainte de expirarea duratei cursul urmăririi penale […] reţinerii; (1) Judecătorul de drepturi Cu ocazia prezentării dosarului b) soluţionarea propunerii se face numai în prezenţa inculpatului (exceptând cazurile prevăzute şi libertăţi sesizat conform de către procuror, preşedintele în alin.4 teza a II-a), cu participarea obligatorie a procurorului art. 224 alin. (2) stabileşte instanţei sau judecătorul delegat c) asistenţa juridică este obligatorie; termenul de soluţionare a de acesta fixează ziua şi ora de d) înainte de a proceda la ascultarea inculpatului judecătorul de drepturi şi libertăţi îi aduce la propunerii de arestare soluţionare a propunerii de cunoştinţă inculpatului dreptul la tăcere. preventivă, fixând data şi arestare preventivă, până la ora la care soluţionarea va expirarea mandatului de avea loc. arestare preventivă a (2) În cazul inculpatului aflat învinuitului devenit inculpat sau, în stare de reţinere, dacă acesta este reţinut, până la termenul de soluţionare a expirarea celor 24 de ore de propunerii de arestare reţinere. Ziua şi ora se comunică preventivă trebuie fixat atât apărătorului ales sau numit înainte de expirarea duratei din oficiu cât şi procurorului, reţinerii. Ziua şi ora se acesta din urmă fiind obligat să comunică procurorului, care asigure prezenţa în faţa are obligaţia de a asigura judecătorului a inculpatului prezenţa inculpatului în faţa arestat sau reţinut. judecătorului de drepturi şi Propunerea de arestare libertăţi. De asemenea, ziua preventivă se soluţionează în şi ora se aduc la cunoştinţa camera de consiliu de un singur376 avocatului inculpatului, judecător, indiferent de natura căruia, la cerere, i se pune infracţiunii. la dispoziţie dosarul cauzei Inculpatul este adus în faţa pentru studiu. judecătorului şi va fi asistat de (3) Inculpatul aflat în stare apărător. de libertate se citează În cazul în care inculpatul se află pentru termenul fixat. în stare de reţinere sau de Termenul se aduce la arestare potrivit art. 146 şi din cunoştinţa procurorului şi cauza stării sănătăţii ori din avocatului inculpatului, cauză de forţă majoră sau stare acestuia din urmă de necesitate nu poate fi adus în acordându-i-se, la cerere, faţa judecătorului, propunerea posibilitatea de a studia de arestare va fi examinată în dosarul cauzei. lipsa inculpatului, în prezenţa (4) Soluţionarea propunerii apărătorului, căruia i se dă de arestare preventivă se cuvântul pentru a formula face numai în prezenţa concluzii. inculpatului, în afară de Dispoziţiile art. 150 se aplică în cazul când acesta lipseşte mod corespunzător. nejustificat, este dispărut, Participarea procurorului este se sustrage ori din cauza obligatorie. stării sănătăţii, din cauză de Judecătorul admite sau respinge forţă majoră sau stare de propunerea de arestare necesitate nu se prezintă preventivă, prin încheiere sau nu poate fi adus în faţa motivată. judecătorului. Dacă sunt întrunite condiţiile (5) În toate cazurile, este prevăzute în alin. 1, judecătorul obligatorie asistenţa juridică dispune, prin încheiere a inculpatului de către un motivată, arestarea preventivă a avocat, ales sau numit din inculpatului pe o durată care nu oficiu. poate depăşi 30 de zile. (6) Participarea Arestarea inculpatului nu poate procurorului este fi dispusă decât pentru zilele obligatorie. care au rămas după scăderea din (7) Judecătorul de drepturi 30 de zile a perioadei în care şi libertăţi îl audiază pe acesta a fost anterior reţinut sau inculpatul prezent despre arestat. Arestarea preventivă a377 fapta de care este acuzat şi inculpatului se dispune înainte despre motivele pe care se de expirarea duratei arestării întemeiază propunerea de învinuitului. arestare preventivă Dispoziţiile art. 146 alin. 10 şi 111 formulată de procuror. şi ale art. 152 alin. 1 se aplică în (8) Înainte de a proceda la mod corespunzător. ascultarea inculpatului, Împotriva încheierii se poate judecătorul de drepturi şi face recurs, în termen de 24 de libertăţi îi aduce la ore de la pronunţare, pentru cei cunoştinţă infracţiunea de prezenţi, şi de la comunicare, care este acuzat şi dreptul pentru cei lipsă. de a nu face nicio Dispoziţiile alineatelor declaraţie, atrăgându-i precedente se aplică şi în cazul atenţia că ceea ce declară în care procurorul pune în poate fi folosit împotriva sa. mişcare acţiunea penală înainte de expirarea duratei mandatului de arestare a învinuitului. Mandatul de arestare a învinuitului încetează la data emiterii mandatului de arestare a inculpatului. Art. 150 Ascultarea inculpatului Măsura arestării inculpatului poate fi luată numai după ascultarea acestuia de către procuror şi de către judecător, afară de cazul când inculpatul este dispărut, se află în străinătate ori se sustrage de la urmărire sau de la judecată ori se află în una dintre situaţiile prevăzute în art. 149^1 alin. 6. În cazul în care inculpatul este dispărut, se află în străinătate ori se sustrage de la urmărire sau de la judecată, când mandatul a378 fost emis fără ascultarea inculpatului, acesta va fi ascultat imediat ce a fost prins ori s-a prezentat. Art. 226 Trebuie remarcate următoarele aspecte: Admiterea propunerii de Arestarea preventivă poate fi dispusă pe o perioadă de cel mult 30 de zile, fără a se deduce arestare preventivă în durata reţinerii. Inculpatului i se aduce la cunoştinţă de îndată motivele pentru care s-a dispus cursul urmăririi penale arestarea preventivă. (1) Judecătorul de drepturi şi libertăţi, dacă apreciază că sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege, admite propunerea procurorului şi dispune arestarea preventivă a inculpatului, prin încheiere motivată. (2) Arestarea preventivă a inculpatului poate fi dispusă pentru cel mult 30 de zile. Durata reţinerii nu se deduce din durata arestării preventive. (3) După luarea măsurii, inculpatului i se aduc la cunoştinţă, de îndată, în limba pe care o înţelege, motivele pentru care s-a dispus arestarea preventivă. Art. 227 Respingând propunerea, judecătorul de drepturi şi libertăţi dispune punerea de îndată în Respingerea propunerii de libertate a inculpatului, iar dacă sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege poate (nu este arestare preventivă în obligat) să dispună aplicarea unei alte măsuri preventive. cursul urmăririi penale (1) Judecătorul de drepturi şi libertăţi, dacă apreciază că nu sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege pentru arestarea preventivă379 a inculpatului, respinge, prin încheiere motivată, propunerea procurorului, dispunând punerea în libertate a inculpatului reţinut. (2) Dacă sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege, judecătorul de drepturi şi libertăţi poate dispune aplicarea uneia dintre măsurile preventive prevăzute la art. 202 alin. (4) lit. b) - d). (3) Dispoziţiile art. 215 alin. (9) se aplică în mod corespunzător. Art. 228 Art. 1371 După luarea măsurii, judecătorul de drepturi şi libertăţi are următoarele obligaţii: Încunoştinţarea despre Aducerea la cunoştinţă a a) să comunice în scris inculpatului drepturile sale, sub semnătură; arestarea preventivă şi motivelor luării măsurilor b) să informeze despre luarea măsurii un membru de familie sau o altă persoană desemnată. locul de deţinere a preventive şi a învinuirii Administraţia locului de deţinere are obligaţia informării familiei şi nu poate refuza inculpatului inculpatului arestat Persoanei reţinute sau arestate i exercitarea dreptului de a face personal încunoştinţarea decât pentru motive temeinice , care preventiv se aduc de îndată la cunoştinţă, se consemnează în procesul verbal întocmit (alin.7). (1) După luarea măsurii, în limba pe care o înţelege, inculpatului i se aduc la motivele reţinerii sau ale cunoştinţă, de îndată, în arestării, iar învinuirea, în cel limba pe care o înţelege, mai scurt termen. Învinuirea se motivele pentru care s-a aduce la cunoştinţă numai în dispus arestarea preventivă. prezenţa unui avocat, ales sau (2) Persoanei faţă de care s- numit din oficiu. a dispus măsura arestării Când se dispune arestarea preventive i se comunică, preventivă a învinuitului sau sub semnătură, în scris, inculpatului, judecătorul drepturile prevăzute la art. încunoştinţează despre măsura 83, dreptul prevăzut la art. luată, în termen de 24 de ore, un 210 alin. (1) şi (2), precum şi membru al familiei acestuia ori o dreptul de acces la asistenţă altă persoană pe care o380 medicală de urgenţă, desemnează învinuitul sau dreptul de a contesta inculpatul, consemnându-se măsura şi dreptul de a aceasta într-un proces-verbal. solicita revocarea sau Cel reţinut poate să ceară să fie înlocuirea arestării cu o altă încunoştinţat despre măsura măsură preventivă, iar în luată un membru de familie sau cazul în care nu poate ori una dintre persoanele arătate în refuză să semneze, se va alin. 2. Atât cererea celui reţinut, încheia un proces-verbal. cât şi încunoştinţarea se (3) Imediat după luarea consemnează într-un proces- măsurii arestării preventive, verbal. În mod excepţional, dacă judecătorul de drepturi şi organul de cercetare penală libertăţi de la prima instanţă apreciază că acest lucru ar afecta sau de la instanţa ierarhic urmărirea penală, îl informează superioară, care a dispus pe procuror, care va decide cu măsura, încunoştinţează privire la înştiinţarea solicitată despre aceasta un membru de reţinut. al familiei inculpatului ori o altă persoană desemnată de acesta. Dispoziţiile art. 210 alin. (2) se aplică în mod corespunzător. Efectuarea încunoştinţării se consemnează într-un proces-verbal. (4) Îndată după introducerea sa într-un loc de deţinere, inculpatul are dreptul de a încunoştinţa personal sau de a solicita administraţiei locului respectiv să încunoştinţeze persoanele prevăzute la alin. (3) despre locul unde este deţinut. (5) Dispoziţiile alin. (4) se aplică în mod corespunzător381 şi în cazul schimbării ulterioare a locului de deţinere, imediat după producerea schimbării. (6) Administraţia locului de deţinere are obligaţia de a aduce la cunoştinţa inculpatului arestat preventiv dispoziţiile alin. (2) - (5), precum şi de a consemna într-un proces- verbal modul în care s-a realizat încunoştinţarea. (7) Inculpatului arestat preventiv nu i se poate refuza exercitarea dreptului de a face personal încunoştinţarea decât pentru motive temeinice, care se consemnează în procesul-verbal întocmit potrivit alin. (6). Art. 229 Judecătorul de drepturi şi libertăţi este organul judiciar care are obligaţia de a încunoştinţa Luarea măsurilor de autoritatea competentă în vederea luării măsurilor de ocrotire faţă de persoana aflată în una ocrotire în caz de arestare din situaţiile prev. de art. 229 alin. (1). preventivă în cursul Textul nu prevede cine are obligaţia de a-l informa pe judecător. Credem că această obligaţie urmăririi penale revine procurorului care face propunerea de arestare preventivă. (1) Când măsura arestării preventive a fost luată faţă de un inculpat în a cărui ocrotire se află un minor, o persoană pusă sub interdicţie, o persoană căreia i s-a instituit tutela sau curatela ori o persoană care, datorită vârstei, bolii sau altei cauze, are nevoie382 de ajutor, autoritatea competentă este încunoştinţată, de îndată, în vederea luării măsurilor legale de ocrotire pentru persoana respectivă. (2) Obligaţia de încunoştinţare revine judecătorului de drepturi şi libertăţi de la prima instanţă sau de la instanţa ierarhic superioară, care a luat măsura arestării preventive, modul de îndeplinire a acestei obligaţii fiind consemnat într-un proces- verbal. Art. 230 Art. 151 Emiterea mandatului de arestare preventivă nu ridică niciun fel de probleme cu caracter de Mandatul de arestare Conţinutul mandatului de noutate în afara faptului că judecătorul consemnează într-un proces-verbal cererea persoanei preventivă arestare vătămate de a fi informată despre punerea în libertate a inculpatului. (1) În baza încheierii prin După întocmirea hotărârii prin care s-a dispus arestarea care s-a dispus arestarea preventivă a inculpatului, preventivă a inculpatului, judecătorul de drepturi şi judecătorul de la prima instanţă libertăţi de la prima instanţă sau, după caz, preşedintele sau, după caz, de la instanţa completului de la instanţa de ierarhic superioară emite de recurs emite de îndată mandatul îndată mandatul de de arestare preventivă. arestare preventivă. Dacă prin aceeaşi hotărâre s-a (2) Dacă, prin aceeaşi dispus arestarea mai multor încheiere, s-a dispus inculpaţi, se emite mandat de arestarea preventivă a mai arestare separat pentru fiecare multor inculpaţi, se emite dintre ei. câte un mandat pentru În mandatul de arestare trebuie fiecare dintre ei. să se arate: (3) În mandatul de arestare a) instanţa care a dispus luarea preventivă se arată: măsurii arestării inculpatului;383 a) instanţa din care face b) data şi locul emiterii; parte judecătorul de c) numele, prenumele şi drepturi şi libertăţi care a calitatea persoanei care a emis dispus luarea măsurii mandatul de arestare; arestării preventive; d) datele privitoare la persoana b) data emiterii mandatului; inculpatului, prevăzute în art. 70, c) numele, prenumele şi şi codul numeric personal; calitatea judecătorului de e) arătarea faptei ce formează drepturi şi libertăţi care a obiectul inculpării şi denumirea emis mandatul; infracţiunii; d) datele de identitate ale f) încadrarea juridică a faptei şi inculpatului; pedeapsa prevăzută de lege; e) durata pentru care s-a g) temeiurile concrete care dispus arestarea preventivă determină arestarea; a inculpatului, cu h) ordinul de a fi arestat menţionarea datei la care inculpatul; încetează; i) indicarea locului unde f) arătarea faptei de care urmează a fi deţinut cel arestat; este acuzat inculpatul, cu j) semnătura judecătorului. indicarea datei şi locului comiterii acesteia, încadrarea juridică, infracţiunea şi pedeapsa prevăzută de lege; g) temeiurile concrete care au determinat arestarea preventivă; h) ordinul de a fi arestat inculpatul; i) indicarea locului unde va fi deţinut inculpatul arestat preventiv; j) semnătura judecătorului de drepturi şi libertăţi; k) semnătura inculpatului prezent. În cazul în care acesta refuză să semneze,384 se va face menţiune corespunzătoare în mandat. (4) Când mandatul de arestare a fost emis după ascultarea inculpatului, judecătorul care a emis mandatul înmânează un exemplar al mandatului persoanei arestate şi organului de poliţie. (41) Mandatul de arestare poate fi transmis organelor de poliţie şi prin fax, poştă electronică sau prin orice mijloc în măsură să producă un document scris în condiţii care să permită autorităţilor destinatare să îi stabilească autenticitatea. (5) Dacă persoana vătămată a solicitat înştiinţarea sa cu privire la eliberarea în orice mod a persoanei arestate, judecătorul care a emis mandatul consemnează aceasta într-un proces- verbal, pe care îl predă organului de poliţie. (6) Organul de poliţie predă exemplarul original al mandatului de arestare preventivă şi procesul- verbal prevăzut la alin. (5) administraţiei locului de deţinere.385 Art. 231 Ca şi în vechea procedură, se transmit organului de poliţie două exemplare originale ale Executarea mandatului de mandatului emis în lipsa inculpatului. Mandatul poate fi transmis şi prin fax sau poştă arestare preventivă emis în electronică. După arestare, organul de poliţie conduce pe cel arestat la organul care a dispus lipsa inculpatului măsura: judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de (1) Când măsura arestării judecată. Organul care a emis mandatul confirmă prin încheiere măsura arestării şi dispune preventive a fost dispusă în executarea mandatului ori, după caz, revocă măsura şi o înlocuieşte cu alta sau dispune punerea lipsa inculpatului, două în libertate a inculpatului. exemplare originale ale Cu titlu de noutate s-a prevăzut că, în situaţia în care mandatul de arestare conţine erori mandatului emis se materiale, dar permite identificarea persoanei şi stabilirea măsurii dispuse în raport cu datele de înaintează organului de identificare ale persoanei existente în evidenţele organelor de poliţie şi hotărârea instanţei de poliţie de la domiciliul sau judecată, organul de poliţie execută măsura, solicitând în acelaşi timp instanţei de judecată reşedinţa inculpatului în îndreptarea erorilor materiale sesizate (alin.3). vederea executării. În cazul Totodată, a fost prevăzut un termen de cel mult 24 de ore în care persoana arătată în mandat în care inculpatul nu are este condusă după arestare, după caz, la judecătorul de drepturi şi libertăţi care a dispus domiciliul sau reşedinţa în măsura sau la judecătorul de cameră preliminară ori completul la care se află spre soluţionare România, exemplarele se dosarul cauzei (alin.4). înaintează organului de Spre deosebire de vechea reglementare, în care judecătorul lua act de îndeplinirea procedurii poliţie în raza teritorială a de asculare, alin.7 prevede că judecătorul procedează la audierea persoanei arestate în lipsă în căruia se află instanţa de prezenţa avocatului, dispunând, prin încheiere, fie confirmarea arestării preventive şi judecată. executarea mandatului, fie revocarea arestării preventive sau înlocuirea acesteia cu una dintre (2) Mandatul de arestare măsurile preventive mai uşoare. poate fi transmis organului de poliţie şi prin fax, poştă electronică sau prin orice mijloc în măsură să producă un document scris în condiţii care să permită autorităţilor destinatare să îi stabilească autenticitatea. (3) În situaţia în care mandatul de arestare conţine erori materiale, dar permite identificarea persoanei şi stabilirea măsurii dispuse în raport cu datele de identificare ale persoanei existente în386 evidenţele organelor de poliţie şi hotărârea instanţei de judecată, organul de poliţie execută măsura, solicitând în acelaşi timp instanţei de judecată îndreptarea erorilor materiale sesizate. (4) Organul de poliţie procedează la arestarea persoanei arătate în mandat, căreia îi predă un exemplar al acestuia, într- una din formele prevăzute la alin. (1) sau (2), după care o conduce în cel mult 24 de ore la judecătorul de drepturi şi libertăţi care a dispus măsura arestării preventive sau, după caz, la judecătorul de cameră preliminară ori completul la care se află spre soluţionare dosarul cauzei. (5) În vederea executării mandatului de arestare preventivă, organul de poliţie poate pătrunde în domiciliul sau reşedinţa oricărei persoane fizice, fără învoirea acesteia, precum şi în sediul oricărei persoane juridice, fără învoirea reprezentantului legal al acesteia, dacă există indicii temeinice din care să rezulte bănuiala rezonabilă387 că persoana din mandat se află în domiciliul sau reşedinţa respectivă. (6) În cazul în care arestarea preventivă a inculpatului a fost dispusă în lipsă din cauza stării sănătăţii, din cauză de forţă majoră sau stare de necesitate, inculpatul este prezentat, la încetarea acestor motive, judecătorului de drepturi şi libertăţi care a luat măsura ori, după caz, judecătorului de cameră preliminară sau completului la care se află spre soluţionare dosarul cauzei. (7) Judecătorul de drepturi şi libertăţi procedează la audierea inculpatului conform art. 225 alin. (7) şi (8), în prezenţa avocatului acestuia, şi, evaluând declaraţia inculpatului în contextul probelor administrate şi al motivelor avute în vedere la luarea măsurii, dispune prin încheiere, după audierea concluziilor procurorului, confirmarea arestării preventive şi a executării mandatului ori, după caz, în condiţiile prevăzute de lege, revocarea arestării preventive sau înlocuirea388 acesteia cu una dintre măsurile preventive prevăzute la art. 202 alin. (4) lit. b) - d) şi punerea în libertate a inculpatului, dacă nu este arestat în altă cauză. Art. 232 Art. 154 Reglementările sunt similare, singurele modificări fiind de natură terminologică. Negăsirea persoanei Negăsirea persoanei prevăzute în mandatul de menţionate în mandat arestare preventivă Când persoana menţionată în Când persoana menţionată mandat nu a fost găsită, organul în mandatul de arestare însărcinat cu executarea încheie preventivă nu a fost găsită, un proces-verbal prin care organul de poliţie însărcinat constată aceasta şi înştiinţează cu executarea mandatului organul judiciar care a emis încheie un proces-verbal mandatul, precum şi organele prin care constată aceasta şi competente pentru darea în înştiinţează judecătorul de urmărire şi în consemn la drepturi şi libertăţi care a punctele de trecere a frontierei. dispus măsura arestării preventive, precum şi organele competente pentru darea în urmărire şi în consemn la punctele de trecere a frontierei. Art. 233 Art. 149 În cursul urmăririi penale, durata arestării preventive a inculpatului nu poate depăşi 30 de zile Durata arestării preventive Durata arestării inculpatului cu posibilitatea prelunhgirii în condiţiile legii. Aparent niciun element de noutate, numai că în a inculpatului în cursul Durata arestării inculpatului în alineatul următor se precizează că termenul curge de la data punerii în executare a măsurii faţă urmăririi penale cursul urmăririi penale nu poate de inculpatul arestat preventiv, adică nu de la data reţinerii. (1) În cursul urmăririi depăşi 30 de zile, afară de cazul Textul sus-menţionat se coroborează cu art. 226 alin. (2) care prevede că durate reţinerii nu se penale, durata arestării când ea este prelungită în deduce din durata arestării preventive, spre deosebire de reglementarea anterioară. preventive a inculpatului nu condiţiile legii. Termenul curge Durata totală a arestării inculpatului în cursul urmăririi penale nu poate depăşi un termen poate depăşi 30 de zile, în de la data emiterii mandatului, rezonabil şi nu poate fi mai mare de 180 de zile, conform art.236 alin.4. afară de cazul când este când arestarea a fost dispusă prelungită în condiţiile legii. după ascultarea inculpatului, iar (2) Termenul prevăzut la în cazul când arestarea a fost389 alin. (1) curge de la data dispusă în lipsa acestuia, punerii în executare a termenul curge de la data măsurii faţă de inculpatul punerii în executare a arestat preventiv. mandatului de arestare. (3) Când o cauză este Când o cauză este trecută trecută pentru continuarea pentru continuarea urmăririi urmăririi penale de la un penale de la un organ de organ de urmărire la altul, urmărire la altul, mandatul de arestarea preventivă arestare emis anterior rămâne dispusă sau prelungită valabil. Durata arestării se anterior rămâne valabilă. calculează potrivit dispoziţiilor Durata arestării preventive alineatului precedent. se calculează potrivit Alineatul 3 Abrogat dispoziţiilor alin. (1) şi (2). Art. 234 Art. 155 Nu sunt noutăţi, totuşi merită subliniate următoarele idei: Prelungirea arestării Prelungirea duratei arestării în a) Arestarea preventivă poate fi prelungită dacă temeiurile care au stat la baza luării măsurii se preventive în cursul cursul urmăririi penale menţin. urmăririi penale Arestarea inculpatului dispusă b) Competenţa aparţine judecătorului de drepturi şi libertăţi de la instanţa competentă în (1) Arestarea preventivă a de instanţă poate fi prelungită, momentul soluţionării propunerii de prelungire. inculpatului poate fi în cursul urmăririi penale, c) Dacă sunt mai mulţi inculpaţi, pentru care durata arestării preventive expiră la date diferite, prelungită, în cursul motivat, dacă temeiurile care au procurorul poate sesiza judecătorul cu o propunere de prelungire pentru toţi inculpaţii, urmăririi penale, dacă determinat arestarea iniţială sesizarea pentru toţi inculpaţii în acelaşi timp nemaifiind obligatorie, ci facultativă. temeiurile care au impun în continuare privarea de determinat arestarea libertate sau există temeiuri noi iniţială impun în continuare care să justifice privarea de privarea de libertate a libertate. inculpatului sau există În cazul prevăzut în alin. 1, temeiuri noi care justifică prelungirea duratei arestării prelungirea măsurii. preventive a inculpatului poate fi (2) Prelungirea arestării dispusă de instanţa căreia i-ar preventive se poate dispune reveni competenţa să judece numai la propunerea cauza în fond sau de instanţa motivată a procurorului corespunzătoare în grad acesteia care efectuează sau în a cărei circumscripţie se află supraveghează urmărirea locul de deţinere, locul unde s-a penală. constatat săvârşirea faptei (3) În cazul prevăzut la alin. prevăzute de legea penală ori390 (1), prelungirea arestării sediul parchetului din care face preventive poate fi dispusă parte procurorul care efectuează de către judecătorul de sau supraveghează urmărirea drepturi şi libertăţi de la penală. instanţa căreia i-ar reveni Art. 156 competenţa să judece cauza Propunerea pentru prelungirea în primă instanţă sau de la arestării dispuse în cursul instanţa corespunzătoare în urmăririi penale grad acesteia în a cărei Prelungirea duratei arestării circumscripţie se află locul preventive prevăzute în art. 155 de deţinere, locul unde s-a se dispune pe baza propunerii constatat săvârşirea motivate a procurorului care, infracţiunii ori sediul după caz, efectuează sau parchetului din care face supraveghează urmărirea parte procurorul care a penală. întocmit propunerea. În cazul în care procurorul (4) Dacă arestarea supraveghează urmărirea preventivă a fost dispusă penală, acesta va fi sesizat iniţial de către un judecător motivat de către organul de de drepturi şi libertăţi de la cercetare penală, în vederea o instanţă inferioară celei formulării propunerii de căreia i-ar reveni prelungire, cu cel puţin 8 zile competenţa să judece cauza înainte de expirarea duratei în primă instanţă, arestării preventive. prelungirea acestei măsuri Dacă arestarea a fost dispusă de se poate dispune numai de o instanţă inferioară celei un judecător de drepturi şi competente să acorde libertăţi de la instanţa prelungirea, propunerea se competentă în momentul înaintează instanţei competente. soluţionării propunerii de Alineatul 4 Abrogat prelungire sau de la instanţa Când în aceeaşi cauză se găsesc corespunzătoare în grad mai mulţi inculpaţi arestaţi acesteia în a cărei pentru care durata arestării circumscripţie se află locul preventive expiră la date de deţinere, locul unde s-a diferite, procurorul care constatat săvârşirea sesizează instanţa pentru unul infracţiunii ori sediul dintre inculpaţi va sesiza,391 parchetului din care face totodată, instanţa şi cu privire la parte procurorul care a ceilalţi inculpaţi. întocmit propunerea. (5) Când, în aceeaşi cauză, se găsesc mai mulţi inculpaţi arestaţi pentru care durata arestării preventive expiră la date diferite, procurorul poate sesiza judecătorul de drepturi şi libertăţi cu propunerea de prelungire a arestării preventive pentru toţi inculpaţii. Art. 235 Art. 159 Actuala reglementare prevede obligaţia procurorului de a asigura prezenţa în faţa judecătorului Procedura prelungirii Procedura prelungirii arestării de drepturi şi libertăţi a inculpatului arestat preventiv (alin.2). arestării preventive în preventive dispuse în cursul Judecătorul de drepturi şi libertăţi nu mai are obligaţia de a se pronunţa asupra propunerii de cursul urmăririi penale urmăririi penale prelungire a arestării preventive în termen de 24 de ore de la primirea dosarului , ci înainte de (1) Propunerea de Dosarul cauzei va fi depus la expirarea duratei acesteia (alin.6). prelungire a arestării instanţă, împreună cu preventive împreună cu propunerea de prelungire a dosarul cauzei se depun la arestării preventive, întocmită judecătorul de drepturi şi de procurorul care efectuează libertăţi cu cel puţin 5 zile sau supraveghează urmărirea înainte de expirarea duratei penală, cu cel puţin 5 zile înainte arestării preventive. de expirarea duratei arestării (2) Judecătorul de drepturi preventive, şi va putea fi şi libertăţi fixează termen consultat de apărător. pentru soluţionarea Propunerea de prelungire a propunerii de prelungire a arestării se soluţionează în arestării preventive înainte camera de consiliu, de un singur de expirarea măsurii. Ziua şi judecător, indiferent de natura ora stabilite se comunică infracţiunii. procurorului, care are Inculpatul este adus în faţa obligaţia de a asigura judecătorului şi va fi asistat de prezenţa în faţa apărător. judecătorului de drepturi şi În cazul în care inculpatul arestat392 libertăţi a inculpatului se află internat în spital şi din arestat preventiv. Avocatul cauza stării sănătăţii nu poate fi inculpatului este adus în faţa judecătorului sau încunoştinţat şi i se acordă, când, din cauză de forţă majoră la cerere, posibilitatea de a sau stare de necesitate, studia dosarul cauzei. deplasarea sa nu este posibilă, (3) Inculpatul este ascultat propunerea va fi examinată în de judecătorul de drepturi lipsa inculpatului, dar numai în şi libertăţi asupra tuturor prezenţa apărătorului, căruia i se motivelor pe care se dă cuvântul pentru a pune întemeiază propunerea de concluzii. prelungire a arestării Participarea procurorului este preventive, în prezenţa unui obligatorie. avocat, ales sau numit din În cazul în care judecătorul oficiu. acordă prelungirea, aceasta nu (4) În cazul în care va putea depăşi 30 de zile. inculpatul arestat preventiv Judecătorul soluţionează se află internat în spital şi propunerea şi se pronunţă din cauza stării sănătăţii nu asupra prelungirii arestării poate fi adus în faţa preventive, în termen de 24 de judecătorului de drepturi şi ore de la primirea dosarului, şi libertăţi sau când, din cauză comunică încheierea celor lipsă de forţă majoră ori stare de de la judecată în acelaşi termen. necesitate, deplasarea sa nu Încheierea prin care s-a hotărât este posibilă, propunerea va asupra prelungirii arestării poate fi examinată în lipsa fi atacată cu recurs de procuror inculpatului, dar numai în sau de inculpat în termen de 24 prezenţa avocatului de ore de la pronunţare, pentru acestuia, căruia i se dă cei prezenţi, sau de la cuvântul pentru a pune comunicare, pentru cei lipsă. concluzii. Recursul se soluţionează înainte (5) Participarea de expirarea duratei arestării procurorului este preventive dispuse anterior obligatorie. încheierii atacate. (6) Judecătorul de drepturi Recursul, declarat împotriva şi libertăţi se pronunţă încheierii prin care s-a dispus asupra propunerii de prelungirea arestării preventive,393 prelungire a arestării nu este suspensiv de executare. preventive înainte de Dispoziţiile art. 1403 alin. 3 - 7 şi expirarea duratei acesteia. 9 se aplică în mod corespunzător la judecarea recursului. Măsura dispusă de judecător se comunică administraţiei locului de deţinere, care este obligată să o aducă la cunoştinţă inculpatului. Dacă încheierea judecătorului de la prima instanţă nu este atacată cu recurs, instanţa este obligată să restituie dosarul organului de urmărire penală în termen de 24 de ore de la expirarea termenului de recurs. Judecătorul poate acorda şi alte prelungiri, fiecare neputând depăşi 30 de zile. Dispoziţiile alineatelor precedente se aplică în mod corespunzător. Durata totală a arestării preventive în cursul urmăririi penale nu poate depăşi un termen rezonabil, şi nu mai mult de 180 de zile. Art. 236 Nu sunt noutăţi. Admiterea propunerii de prelungire a arestării preventive în cursul urmăririi penale (1) Judecătorul de drepturi şi libertăţi, dacă apreciază că sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege, admite propunerea procurorului şi dispune prelungirea arestării preventive a394 inculpatului, prin încheiere motivată. (2) Prelungirea arestării preventive a inculpatului se poate dispune pentru o durată de cel mult 30 de zile. (3) Judecătorul de drepturi şi libertăţi poate acorda în cursul urmăririi penale şi alte prelungiri, fiecare neputând depăşi 30 de zile. Dispoziţiile alin. (1) se aplică în mod corespunzător. (4) Durata totală a arestării preventive a inculpatului în cursul urmăririi penale nu poate depăşi un termen rezonabil şi nu poate fi mai mare de 180 de zile. Art. 237 În cazul respingerii propunerii de prelungire judecătorul de drepturi şi libertăţi poate dispune Respingerea propunerii de înlocuirea măsurii arestării preventive cu o altă măsură: controlul judiciar sau controlul judiciar prelungire a arestării pe cauţiune. preventive în cursul Înlocuirea se poate face din oficiu şi nu la propunerea procurorului, ceea ce contravine spiritului urmăririi penale Codului, în care judecătorul nu are un rol activ. (1) Judecătorul de drepturi şi libertăţi, dacă apreciază că nu sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege pentru prelungirea arestării preventive a inculpatului, respinge, prin încheiere motivată, propunerea procurorului, dispunând punerea în libertate a inculpatului la expirarea duratei acesteia, dacă nu395 este arestat în altă cauză. (2) Dacă sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege, judecătorul de drepturi şi libertăţi poate dispune înlocuirea arestării preventive cu una dintre măsurile preventive prevăzute la art. 202 alin. (4) lit. b) - d). Art. 238 Art. 160a Trebuie reţinute următoarele aspecte: Arestarea preventivă a Arestarea inculpatului în cursul a) Arestarea preventivă a inculpatului poate fi dispusă în procedura de cameră preliminară şi în inculpatului în procedura judecăţii cursul judecăţii, indiferent dacă asupra propunerii s-a pronunţat sau nu judecătorul de drepturi de cameră preliminară şi în Arestarea preventivă a şi libertăţi. cursul judecăţii inculpatului poate fi dispusă în b) Măsura poate fi luată la propunerea motivată a procurorului sau din oficiu. (1) Arestarea preventivă a cursul judecăţii, prin încheiere c) Compunerea instanţei de judecată este cea prevăzută de lege pentru judecarea cauzei. inculpatului poate fi dispusă motivată, dacă sunt întrunite d) Dacă măsura a mai fost luată, poate fi luată din nou numai pentru elemente noi intervenite în procedura de cameră condiţiile prevăzute în art. 143 şi ulterior. preliminară şi în cursul există vreunul dintre cazurile Credem că această prevedere ar fi trebuit introdusă la competenţa instanţei de a lua măsura judecăţii, de către prevăzute de art. 148. arestării preventive. Adică, în opinia noastră, după ce cauza a trecut sau a avut posibilitatea să judecătorul de cameră Încheierea poate fi atacată treacă pe la judecătorul de drepturi şi libertăţi, a trecut pe la camera preliminară şi nu s-a preliminară sau de către separat cu recurs. Termenul de propus ori nu s-a luat măsura arestării preventive, instanţa de judecată nu poate lua această instanţa de judecată în faţa recurs este de 24 de ore şi curge măsură decât pentru temeiuri intervenite după sesizarea sa. În caz contrar s-ar crea un căreia se află cauza, din de la pronunţare, pentru cei paralelism nejustificat, inculpatul fiind obligat să suporte tot timpul ameninţarea unei astfel de oficiu ori la propunerea prezenţi, şi de la comunicare, măsuri, iar procedura penală să fie lipsită de predictibilitate. motivată a procurorului, pentru cei lipsă. Dosarul va fi pentru o perioadă de cel înaintat instanţei de recurs în mult 30 de zile, pentru termen de 24 de ore, iar recursul aceleaşi temeiuri şi în se judecă în 3 zile. Recursul aceleaşi condiţii ca şi declarat împotriva încheierii prin arestarea preventivă care s-a dispus arestarea nu este dispusă de către judecătorul suspensiv de executare. de drepturi şi libertăţi în Dispoziţiile art. 151 se aplică şi în cursul urmăririi penale. cazul arestării inculpatului în Dispoziţiile art. 225, 226 şi cursul judecăţii. 228 - 232 se aplică în mod Faţă de inculpatul care a mai corespunzător. fost anterior arestat în aceeaşi396 (2) În cursul judecăţii, cauză, în cursul urmăririi penale măsura prevăzută la alin. (1) sau al judecăţii, se poate se poate dispune de către dispune din nou această măsură, instanţa de judecată în dacă au intervenit elemente noi compunerea prevăzută de care fac necesară privarea sa de lege. În acest caz, mandatul libertate. de arestare preventivă este emis de către preşedintele completului. (3) Faţă de inculpatul care a mai fost anterior arestat preventiv în aceeaşi cauză, în cursul urmăririi penale, al procedurii de cameră preliminară sau al judecăţii, se poate dispune din nou această măsură numai dacă au intervenit temeiuri noi care fac necesară privarea sa de libertate. Art. 239 Noul Cod de procedură penală reglementează expres, pentru prima dată, durata maximă a Durata maximă a arestării arestării preventive a inculpatului în cursul judecăţii în prima instanţă. preventive a inculpatului în Astfel, durata arestării în cursul judecăţii în prima instanţă nu poate depăşi jumătatea cursul judecăţii în primă maximului special prevăzut de lege pentru infracţiunea cu care a fost sesizată instanţa. instanţă Textul vorbeşte şi de un termen rezonabil, dar caracterul rezonabil nu este raportat la nimic (1) În cursul judecăţii în (spre exemplu la încadrarea juridică), ci doar se face precizarea că acest termen rezonabil nu primă instanţă, durata poate fi mai mare decât durata sus-menţionată. totală a arestării preventive Această durată, în mod evident, deşi legea nu o spune, trebuie apreciată în raport de a inculpatului nu poate infracţiunea sancţionată cu pedeapsa cea mai grea, în cazul în care instanţa a fost sesizată cu depăşi un termen rezonabil mai multe infracţiuni. şi nu poate fi mai mare de Un element de noutate absolută este faptul că legea reglementează o durată maximă a arestării jumătatea maximului preventive în primă instanţă de 5 ani (alin.1). special prevăzut de lege pentru infracţiunea care face obiectul sesizării instanţei de judecată. În toate cazurile, durata397 arestării preventive în primă instanţă nu poate depăşi 5 ani. (2) Termenele prevăzute la alin. (1) curg de la data sesizării instanţei de judecată, în cazul în care inculpatul se află în stare de arest preventiv, şi, respectiv, de la data punerii în executare a măsurii, când faţă de acesta s-a dispus arestarea preventivă în procedura de cameră preliminară sau în cursul judecăţii sau în lipsă. (3) La expirarea termenelor prevăzute la alin. (1), instanţa de judecată poate dispune luarea unei alte măsuri preventive, în condiţiile legii. Art. 240 Art. 1391 Legea reglementează tratamentul medical sub pază permanentă în reţeaua Ministerului Tratamentul medical sub Tratamentul medical sub pază Sănătăţii, în cazul în care persoana arestată preventiv suferă de o boală ce nu poate fi tratată în pază permanentă permanentă reţeaua Administraţiei Naţionale a Penitenciarelor. (1) În cazul în care, pe baza În cazul în care, pe baza actelor Legea nu precizează cine dispune acest fel de măsură, lăsând să se înţeleagă că o face actelor medicale, se medicale, se constată că cel administraţia locului de deţinere, care comunică de îndată procurorului, judecătorului de constată că cel arestat arestat preventiv suferă de o cameră preliminară sau instanţei despre luarea acestei măsuri. preventiv suferă de o boală boală care nu poate fi tratată în Alin.2 prevede expres că timpul în care inculpatul este internat sub pază permanaentă intră în care nu poate fi tratată în reţeaua medicală a durata arestării preventive. reţeaua medicală a Administraţiei Naţionale a Administraţiei Naţionale a Penitenciarelor, administraţia Penitenciarelor, locului de deţinere dispune administraţia locului de efectuarea tratamentului sub deţinere dispune efectuarea pază permanentă în reţeaua tratamentului sub pază medicală a Ministerului Sănătăţii permanentă în reţeaua Publice. Motivele care au398 medicală a Ministerului determinat luarea acestei Sănătăţii. Motivele care au măsuri sunt comunicate de determinat luarea acestei îndată procurorului, în cursul măsuri sunt comunicate de urmăririi penale, sau instanţei de îndată procurorului, în judecată, în cursul judecăţii. cursul urmăririi penale, judecătorului de cameră preliminară, în cursul acestei proceduri, sau instanţei de judecată, în cursul judecăţii. (2) Timpul în care inculpatul este internat sub pază permanentă, conform alin. (1), intră în durata arestării preventive. Art. 241 Art. 140 Noul Cod de procedură penală reglementează detaliat cazurile de încetare de drept a măsurilor Încetarea de drept a Încetarea de drept a măsurilor preventive. măsurilor preventive preventive Elementul de noutate este faptul că procurorul, care nu poate dispune luarea măsurii arestării (1) Măsurile preventive Măsurile preventive încetează preventive, poate dispune prin ordonanţă, din oficiu sau la cerere ori la sesizarea administraţiei încetează de drept: de drept: locului de deţinere punerea de îndată în libertate dacă nu este reţinut în altă cauză, ca urmare a a) la expirarea termenelor a) la expirarea termenelor constatării încetării de drept a măsurii preventive. prevăzute de lege sau prevăzute de lege sau stabilite stabilite de organele de organele judiciare ori la judiciare; expirarea termenului prevăzut în b) în cazurile în care art. 160^b alin. 1, dacă instanţa procurorul dispune o soluţie nu a procedat la verificarea de netrimitere în judecată legalităţii şi temeiniciei arestării ori instanţa de judecată preventive în acest termen; pronunţă o hotărâre de b) în caz de scoatere de sub achitare, de încetare a urmărire, de încetare a urmăririi procesului penal, de penale sau de încetare a renunţare la aplicarea procesului penal ori de achitare. pedepsei, de amânare a Măsura arestării preventive aplicării pedepsei ori de încetează de drept şi atunci suspendare a executării când, înainte de pronunţarea pedepsei sub supraveghere, unei hotărâri de condamnare în399 chiar nedefinitivă; primă instanţă, durata arestării a c) la data rămânerii atins jumătatea maximului definitive a hotărârii prin pedepsei prevăzute de lege care s-a dispus pentru infracţiunea care face condamnarea inculpatului; obiectul învinuirii, fără a se d) în alte cazuri anume putea depăşi, în cursul urmăririi prevăzute de lege. penale, maximele prevăzute în e) Abrogată art. 159 alin. 13, precum şi în f) Abrogată alte cazuri anume prevăzute de g) Abrogată lege. (11) Arestarea preventivă şi În cazurile prevăzute la alin. 1 şi arestul la domiciliu 2, instanţa de judecată, din încetează de drept: oficiu sau la sesizarea a) în cursul urmăririi penale procurorului, ori procurorul, din sau în cursul judecăţii în oficiu sau în urma informării primă instanţă, la împlinirea organului de cercetare penală, duratei maxime prevăzute are obligaţia, potrivit de lege; competenţelor prevăzute de b) în apel, dacă durata lege, să constate încetarea de măsurii a atins durata drept a măsurii preventive pedepsei pronunţate în trimiţând, în vederea punerii de hotărârea de condamnare. îndată în libertate a celui reţinut (2) Organul judiciar care a sau arestat, administraţiei dispus această măsură sau, locului de deţinere o copie de pe după caz, procurorul, dispozitiv sau ordonanţă ori un judecătorul de drepturi şi extras cuprinzând următoarele libertăţi, judecătorul de menţiuni: datele necesare cameră preliminară ori pentru identificarea învinuitului instanţa de judecată în faţa sau inculpatului, numărul căreia se află cauza mandatului de arestare, numărul constată, prin ordonanţă şi data ordonanţei, ale încheierii sau încheiere, din oficiu, la sau hotărârii prin care s-a dispus cerere sau la sesizarea liberarea, precum şi temeiul administraţiei locului de legal al liberării. deţinere, încetarea de drept a măsurii preventive, dispunând, în cazul celui400 reţinut sau arestat preventiv, punerea de îndată în libertate, dacă nu este reţinut ori arestat în altă cauză. (3) Judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată se pronunţă, prin încheiere motivată, asupra încetării de drept a măsurii preventive chiar şi în lipsa inculpatului. Asistenţa juridică a inculpatului şi participarea procurorului sunt obligatorii. (4) Persoanei faţă de care s- a dispus măsura preventivă, precum şi tuturor instituţiilor cu atribuţii în executarea măsurii li se comunică de îndată câte o copie de pe ordonanţa sau încheierea prin care organul judiciar constată încetarea de drept a măsurii preventive. Art. 242 Textul reglementează, pe de o parte, revocarea, din oficiu sau la cerere, a măsurilor preventive Revocarea măsurilor în cazul în care au dispărut temeiurile care au determinat luare măsurii şi, pe de altă parte, preventive şi înlocuirea înlocuirea, din oficiu sau la cerere, a măsurii preventive luate, cu alta mai uşoară sau după caz unei măsuri preventive cu mai grea. o altă măsură preventivă Elementele la care se raportează organul judiciar pentru înlocuirea măsurii sunt împrejurările (1) Măsura preventivă se concrete ale cauzei şi conduita procesuală a inculpatului. revocă, din oficiu sau la cerere, în cazul în care au încetat temeiurile care au401 determinat-o ori au apărut împrejurări noi din care rezultă nelegalitatea măsurii, dispunându-se, în cazul reţinerii şi arestării preventive, punerea în libertate a suspectului ori a inculpatului, dacă nu este arestat în altă cauză. (2) Măsura preventivă se înlocuieşte, din oficiu sau la cerere, cu o măsură preventivă mai uşoară, dacă sunt îndeplinite condiţiile prevăzute de lege pentru luarea acesteia şi, în urma evaluării împrejurărilor concrete ale cauzei şi a conduitei procesuale a inculpatului, se apreciază că măsura preventivă mai uşoară este suficientă pentru realizarea scopului prevăzut la art. 202 alin. (1). (3) Măsura preventivă se înlocuieşte, din oficiu sau la cerere, cu o măsură preventivă mai grea, dacă sunt îndeplinite condiţiile prevăzute de lege pentru luarea acesteia şi, în urma evaluării împrejurărilor concrete ale cauzei şi a conduitei procesuale a inculpatului, se apreciază că măsura preventivă mai grea este necesară pentru402 realizarea scopului prevăzut la art. 202 alin. (1). (4) În cazul în care măsura preventivă a fost luată în cursul urmăririi penale de către procuror sau de către judecătorul de drepturi şi libertăţi, organul de cercetare penală are obligaţia să îl informeze de îndată, în scris, pe procuror despre orice împrejurare care ar putea conduce la revocarea sau înlocuirea măsurii preventive. Dacă apreciază că informaţiile comunicate justifică revocarea sau înlocuirea măsurii preventive, procurorul dispune aceasta sau, după caz, sesizează judecătorul de drepturi şi libertăţi care a luat măsura, în termen de 24 de ore de la primirea informării. Procurorul este obligat să sesizeze şi din oficiu judecătorul de drepturi şi libertăţi, când constată el însuşi existenţa vreunei împrejurări care justifică revocarea sau înlocuirea măsurii preventive luate de acesta. (5) Cererea de revocare sau înlocuire a măsurii preventive formulată de403 inculpat se adresează, în scris, judecătorului de drepturi şi libertăţi, judecătorului de cameră preliminară sau instanţei de judecată, după caz. (6) În cursul urmăririi penale, procurorul înaintează judecătorului de drepturi şi libertăţi dosarul cauzei sau copie de pe acesta certificată de grefa parchetului, în termen de 24 de ore de la solicitarea acestuia de către judecător. (7) În vederea soluţionării cererii, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată fixează data de soluţionare a acesteia şi dispune citarea inculpatului. (8) Când inculpatul este prezent, soluţionarea cererii se face numai după ascultarea acestuia asupra tuturor motivelor pe care se întemeiază cererea, în prezenţa unui avocat ales sau numit din oficiu. Cererea se soluţionează şi în lipsa inculpatului, atunci când acesta nu se prezintă, deşi a fost legal citat sau când, din cauza stării de sănătate, din cauză de forţă404 majoră ori stare de necesitate, nu poate fi adus, dar numai în prezenţa avocatului, ales sau numit din oficiu, căruia i se dă cuvântul pentru a pune concluzii. (9) Participarea procurorului este obligatorie. (10) Dacă cererea are ca obiect înlocuirea măsurii arestării preventive sau a măsurii arestului la domiciliu cu măsura controlului judiciar pe cauţiune, dacă găseşte cererea întemeiată, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată, prin încheiere, dată în camera de consiliu, admite în principiu cererea şi stabileşte valoarea cauţiunii, acordând inculpatului termen pentru depunerea ei. (11) Dacă se depune cauţiunea în termenul fixat, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată, prin încheiere dată în camera de consiliu, admite cererea de405 înlocuire a măsurii preventive cu măsura controlului judiciar pe cauţiune, stabileşte obligaţiile ce vor reveni inculpatului pe durata măsurii şi dispune punerea de îndată în libertate a inculpatului, dacă nu este arestat în altă cauză. (12) Dacă nu se depune cauţiunea în termenul fixat, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată, prin încheiere dată în camera de consiliu, în lipsa inculpatului şi a procurorului, respinge ca neîntemeiată cererea formulată de inculpat. (13) Termenul prevăzut la alin. (10) curge de la data rămânerii definitive a încheierii prin care se stabileşte valoarea cauţiunii. Art. 243 Art. 160e Noul Cod de procedură penală prevede posibilitatea luării măsurilor preventive şi faţă de Condiţii speciale de Dispoziţii generale inculpaţii minori, inclusiv reţinerea şi arestarea preventivă, numai dacă efectele privării de aplicare faţă de minori a (1) Reţinerea şi arestarea libertate asupra personalităţii minorului nu sunt disproporţionat mai mari faţă de scopul urmărit măsurilor preventive preventivă a minorului se fac prin luare măsurii. Legea nu prevede însă cine poate face o astfel de apreciere, respectiv dacă (1) Faţă de suspectul şi potrivit dispoziţiilor prevăzute în este necesară o expertiză de specialitate care să se pronunţe asupra consecinţelor luării măsurii inculpatul minor se pot secţiunile I, II şi IV, cu derogările reţinerii sau arestării minorului. dispune măsuri preventive şi completările din prezenta Măsurile preventive aplicabile minorilor au aceeaşi durată maximă ca cele prevăzute pentru potrivit dispoziţiilor secţiune. majori. prevăzute în secţiunile 1 - 7 (2) La stabilirea dispoziţiilor Minorii au regimul special de detenţie, stabilit prin Legea nr.254/2013 privind executarea din prezentul capitol, cu aplicabile cu privire la măsura pedepselor şi a măsurilor dispuse de organele judiciare în cursul procesului penal, în raport cu406 derogările şi completările reţinerii şi arestării preventive se particularităţile vârstei, astfel încât măsurile preventive luate faţă de aceştia să nu prejudicieze prevăzute în prezentul are în vedere vârsta învinuitului dezvoltarea lor fizică, psihică sau morală. articol. sau inculpatului de la data la (2) Reţinerea şi arestarea care se dispune asupra luării, preventivă pot fi dispuse şi prelungirii sau menţinerii faţă de un inculpat minor, în măsurii preventive. mod excepţional, numai Art. 160f dacă efectele pe care Drepturile proprii şi regimul privarea de libertate le-ar special pentru minori avea asupra personalităţii şi Minorilor reţinuţi sau arestaţi dezvoltării acestuia nu sunt preventiv li se asigură, pe lângă disproporţionate faţă de drepturile prevăzute de lege scopul urmărit prin luarea pentru deţinuţii preventiv ce au măsurii. depăşit 18 ani, drepturi proprii şi (3) La stabilirea duratei un regim special de detenţie pentru care se ia măsura preventivă, în raport cu arestării preventive se are particularităţile vârstei lor, astfel în vedere vârsta inculpatului încât măsurile privative de de la data când se dispune libertate, luate faţă de minori în asupra luării, prelungirii sau scopul bunei desfăşurări a menţinerii acestei măsuri. procesului penal ori al (4) Când s-a dispus împiedicării sustragerii lor de la reţinerea sau arestarea urmărirea penală, judecată ori preventivă a unui minor, de la executarea pedepsei, să nu încunoştinţarea prevăzută prejudicieze dezvoltarea fizică, la art. 210 şi 228 se face, în psihică sau morală a minorului. mod obligatoriu, şi către Învinuiţilor sau inculpaţilor reprezentantul legal al minori, reţinuţi ori arestaţi acestuia sau, după caz, preventiv, li se asigură în toate către persoana în îngrijirea cazurile asistenţă juridică ori supravegherea căreia se obligatorie, organele judiciare află minorul. fiind obligate să ia măsuri pentru desemnarea unui apărător din oficiu dacă minorul nu şi-a ales unul şi pentru ca acesta să poată lua contact direct cu minorul arestat şi să comunice cu el.407 Atunci când se dispune reţinerea sau arestarea preventivă a unui învinuit ori inculpat minor se încunoştinţează despre aceasta imediat, în cazul reţinerii, şi în termen de 24 de ore, în cazul arestării, părinţii, tutorele, persoana în îngrijirea sau supravegherea căreia se află minorul, alte persoane pe care le desemnează acesta, iar în caz de arestare, şi serviciul de reintegrare socială a infractorilor şi de supraveghere a executării sancţiunilor neprivative de libertate de pe lângă instanţa căreia i-ar reveni să judece în primă instanţă cauza, consemnându-se aceasta într-un proces-verbal. În timpul reţinerii sau arestării preventive, minorii se ţin separat de majori, în locuri anume destinate minorilor arestaţi preventiv. Respectarea drepturilor şi a regimului special prevăzute de lege pentru minorii reţinuţi sau arestaţi preventiv este asigurată prin controlul unui judecător anume desemnat de preşedintele instanţei, prin vizitarea locurilor de deţinere preventivă de către procuror, precum şi prin controlul altor organisme abilitate de lege să viziteze deţinuţii preventiv.408 Art. 160g Reţinerea minorului la dispoziţia organului de cercetare penală sau a procurorului În mod cu totul excepţional, minorul între 14 şi 16 ani, care răspunde penal, poate fi reţinut la dispoziţia procurorului sau a organului de cercetare penală, cu înştiinţarea şi sub controlul procurorului, pentru o durată ce nu poate depăşi 10 ore, dacă există date certe că minorul a comis o infracţiune pedepsită de lege cu detenţiunea pe viaţă sau închisoare de 10 ani ori mai mare. Reţinerea poate fi prelungită numai dacă se impune, prin ordonanţă motivată, de procuror, pentru o durată de cel mult 10 ore. Art. 160h Arestarea preventivă a minorului Minorul între 14 şi 16 ani nu poate fi arestat preventiv decât dacă pedeapsa prevăzută de lege pentru fapta de care este învinuit este detenţiunea pe viaţă sau închisoarea de 10 ani ori mai mare şi o altă măsură preventivă nu este suficientă. Durata arestării inculpatului409 minor între 14 şi 16 ani este, în cursul urmăririi penale, de cel mult 15 zile, iar verificarea legalităţii şi temeiniciei arestării preventive se efectuează în cursul judecăţii periodic, dar nu mai târziu de 30 de zile. Prelungirea acestei măsuri în cursul urmăririi penale sau menţinerea ei în cursul judecăţii nu poate fi dispusă decât în mod excepţional. Arestarea preventivă a minorului în cursul urmăririi penale nu poate să depăşească, în total, un termen rezonabil şi nu mai mult de 60 de zile, fiecare prelungire neputând depăşi 15 zile. În mod excepţional, când pedeapsa prevăzută de lege este detenţiunea pe viaţă sau închisoarea de 20 de ani sau mai mare, arestarea preventivă a inculpatului minor între 14 şi 16 ani în cursul urmăririi penale poate fi prelungită până la 180 de zile. Inculpatul minor mai mare de 16 ani poate fi arestat preventiv în cursul urmăririi penale pe o durată de cel mult 20 de zile. Durata măsurii preventive poate fi prelungită în cursul urmăririi penale, de fiecare dată cu 20 de zile. Arestarea preventivă a inculpatului minor în cursul urmăririi penale nu poate să410 depăşească, în total, un termen rezonabil şi nu mai mult de 90 de zile. În mod excepţional, când pedeapsa prevăzută de lege este detenţiunea pe viaţă sau închisoarea de 10 ani ori mai mare, arestarea preventivă a inculpatului minor în cursul urmăririi penale poate fi prelungită până la 180 de zile. Verificarea legalităţii şi temeiniciei arestării preventive a inculpatului minor mai mare de 16 ani în cursul judecăţii se efectuează periodic, dar nu mai târziu de 40 de zile. Durata arestării învinuitului minor este de cel mult 3 zile. Art. 244 Regimul special de detenţie al minorilor trebuie adaptat astfel încât executarea măsurilor Condiţii speciale de preventive să nu le vatăme dezvoltarea psihică şi fizică. executare a reţinerii şi Textul nu prevede însă nicio garanţie, de genul unui raport al organului judiciar care arestării preventive dispuse supraveghează executarea măsurii către instanţa de judecată şi către autoritatea pentru faţă de minori protecţia minorilor. Regimul special de detenţie al minorilor, în raport cu particularităţile vârstei, astfel încât măsurile preventive luate faţă de aceştia să nu prejudicieze dezvoltarea lor fizică, psihică sau morală, va fi stabilit prin legea privind executarea pedepselor şi a măsurilor dispuse de organele judiciare în cursul procesului penal.411 CAPITOLUL II CAPITOLUL II Măsurile de siguranţă cu caracter medical care pot fi aplicate provizoriu după intrarea în Aplicarea provizorie a ALTE MĂSURI PROCESUALE vigoare a noilor coduri sunt aceleaşi, însă procedura şi condiţiile de aplicare ale acestora sunt măsurilor de siguranţă cu reglementate diferit în cuprinsul Noului Cod de procedură penală. Astfel, spre deosebire de caracter medical dispoziţiile anterioare, Noul Cod prevede distinct pentru fiecare măsură în parte condiţiile de SECŢIUNEA 1 aplicare precum şi procedura incidentă. Obligarea provizorie la Secţiunea I Referitor la măsura de siguranţă a obligării provizorii la tratament medical se constată că tratament medical Luarea măsurilor de ocrotire legea nouă defineşte conţinutul şi durata ei, aceasta constând în obligarea suspectului sau şi de siguranţă inculpatului să urmeze în mod regulat tratamentul medical prescris de un medic de specialitate, ART. 245 ART. 162 până la însănătoşire sau până la obţinerea unei ameliorări care să înlăture starea de pericol. Condiţiile de aplicare şi Luarea măsurilor de siguranţă Textul de lege, sub aspectul condiţiilor de aplicare a măsurii, se completează cu prevederile conţinutul măsurii (1) Dacă procurorul care art.109 din Codul penal. (1) Judecătorul de efectuează sau supraveghează Se remarcă faptul că nu se mai menţine termenul de 180 de zile ca durată maximă a măsurii drepturi şi libertăţi, pe urmărirea penală constată, în în cursul urmăririi penale, termenul fixat de noile dispoziţii legale fiind până la însănătoşirea durata urmăririi penale, cursul urmăririi penale, că persoanei în privinţa căreia s-a luat măsura. judecătorul de cameră învinuitul sau inculpatul se află Persoanele abilitate legal să dispună această măsură sunt: preliminară, în cursul în vreuna dintre situaţiile arătate -judecătorul de drepturi şi libertăţi, pe durata urmăririi penale, procedurii de cameră în art. 113 sau 114 din Codul -judecătorul de cameră preliminară, în cursul procedurii de cameră preliminară, preliminară, sau instanţa, în penal, sesizează instanţa care, -instanţa, în cursul judecăţii cursul judecăţii, poate dacă este cazul, dispune luarea, Procedura concretă de luare a măsurii este reglementată in extenso în cuprinsul art. 246, dispune obligarea în mod provizoriu, a măsurii de art.245 statuând doar cu privire la publicitatea/nepublicitatea acesteia, astfel în faza urmăririi provizorie la tratament siguranţă corespunzătoare. În penale şi în cea a camerei preliminare judecata se va desfăşura în camera de consiliu, iar în faza medical a suspectului sau cursul urmăririi penale, măsura de judecată în şedinţă publică, urmând ca instanţa să se pronunţe prin încheiere. inculpatului, dacă se află în de siguranţă poate fi dispusă pe situaţia prevăzută de art. o durată ce nu poate depăşi 180 109 alin. (1) din Codul de zile. În cursul judecăţii, penal. măsura de siguranţă (2) Măsura prevăzută la corespunzătoare este dispusă, alin. (1) constă în obligarea de asemenea, în mod provizoriu suspectului sau inculpatului de instanţa de judecată. să urmeze în mod regulat (1^1) Instanţa dispune luarea tratamentul medical măsurilor de siguranţă prevăzute prescris de un medic de în alin. 1 numai după ascultarea specialitate, până la învinuitului ori inculpatului şi în însănătoşire sau până la prezenţa apărătorului şi a obţinerea unei ameliorări procurorului. care să înlăture starea de (2) Instanţa ia măsuri pentru pericol. aducerea la îndeplinire a412 (3) Judecătorul de internării medicale provizorii şi, drepturi şi libertăţi şi totodată, sesizează comisia judecătorul de cameră medicală competentă să avizeze preliminară se pronunţă internarea bolnavilor mintali şi a asupra măsurii prevăzute la toxicomanilor periculoşi. alin. (1) în camera de (3) Măsura internării provizorii consiliu, prin încheiere durează până la confirmarea motivată. Instanţa se acesteia de către instanţa de pronunţă asupra măsurii judecată. prin încheiere motivată. (4) Confirmarea se face pe baza avizului comisiei medicale, care trebuie comunicat instanţei în termen de 45 de zile de la sesizarea comisiei. Nerespectarea acestui termen constituie abatere judiciară şi se sancţionează conform art. 198 alin. 3. (5) În cazul în care s-a dispus internarea medicală, se vor lua şi măsurile prevăzute în art. 161. (6) Hotărârea instanţei de judecată prin care s-a confirmat măsura internării poate fi atacată separat cu recurs. Recursul nu suspendă executarea. ART. 246 ART. 162 Procedura de aplicare a măsurii de siguranţă a obligării provizorii la tratament medical este Procedura de aplicare şi Luarea măsurilor de siguranţă reglementată amplu în cuprinsul acestui text de lege. de ridicare a măsurii (1) Dacă procurorul care Astfel, în cursul urmăririi penale sau în procedura de cameră preliminară măsura se va lua în (1) În cursul urmăririi efectuează sau supraveghează baza propunerii motivate formulate de procuror, similar procedurii anterioare. Cu caracter de penale sau al procedurii de urmărirea penală constată, în noutate se constată că propunerea procurorului va fi însoţită obligatoriu de o expertiză medico- cameră preliminară, dacă cursul urmăririi penale, că legală din care să rezulte necesitatea aplicării măsurii. apreciază că sunt întrunite învinuitul sau inculpatul se află Sub aspectul competenţei de soluţionare a propunerii se preiau dispoziţiile din cuprinsul condiţiile prevăzute de lege, în vreuna dintre situaţiile arătate art.245 care sunt completate. Astfel, instanţa abilitată să dispună această măsură este cea413 procurorul înaintează în art. 113 sau 114 din Codul căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în primă instanţă. judecătorului de drepturi şi penal, sesizează instanţa care, După sesizarea formulată de procuror judecătorul va fixa termen de soluţionare a propunerii libertăţi sau judecătorului dacă este cazul, dispune luarea, în cel mult 5 zile de la data înregistrării acesteia şi va dispune citarea suspectului sau de cameră preliminară de la în mod provizoriu, a măsurii de inculpatului. Prezenţa acestuia la soluţionarea propunerii nu este obligatorie, dacă a fost citat instanţa căreia i-ar reveni siguranţă corespunzătoare. În legal. competenţa să judece cauza cursul urmăririi penale, măsura Se menţin dispoziţiile privind obligativitatea ascultării suspectului sau inculpatului cu condiţia în primă instanţă o de siguranţă poate fi dispusă pe ca acesta să fie prezent la soluţionarea propunerii, precum şi cele privind obligativitatea propunere motivată de o durată ce nu poate depăşi 180 asigurării asistenţei juridice de către un avocat, ales sau numit din oficiu, indiferent dacă luare faţă de inculpat a de zile. În cursul judecăţii, suspectul sau inculpatul este prezent sau nu. De asemenea, se menţin dispoziţiile privind măsurii obligării provizorii la măsura de siguranţă participarea obligatorie a procurorului. tratament medical. corespunzătoare este dispusă, O prevedere legală nouă care oferă garanţii suplimentare suspectului sau inculpatului în (2) Propunerea prevăzută de asemenea, în mod provizoriu această procedură este cea care statuează dreptul acestuia de a fi asistat de un medic desemnat la alin. (1) va fi însoţită de de instanţa de judecată. de el care va putea prezenta concluzii. Acest drept al suspectului sau inculpatului se menţine şi expertiza medico-legală din (1^1) Instanţa dispune luarea la alcătuirea planului terapeutic. care să rezulte necesitatea măsurilor de siguranţă prevăzute Judecătorul învestit cu propunerea de luare a măsurii de obligare provizorie la tratament aplicării măsurii obligării la în alin. 1 numai după ascultarea medical se va pronunţa prin încheiere motivată, în sensul admiterii propunerii sau respingerii tratament medical. învinuitului ori inculpatului şi în acesteia, încheiere care poate fi contestată în 5 zile de la pronunţare. Contestaţia nu suspendă (3) Judecătorul sesizat prezenţa apărătorului şi a executarea măsurii de siguranţă. conform alin. (1) fixează procurorului. În cazul admiterii propunerii, pe lângă obligarea provizorie la tratament medical a suspectului termen de soluţionare a (2) Instanţa ia măsuri pentru sau inculpatului, dacă în cauză până la acest moment nu s-a efectuat o expertiză medico-legală, propunerii în cel mult 5 zile aducerea la îndeplinire a se va efectua în mod obligatoriu un astfel de act. de la data înregistrării internării medicale provizorii şi, Se constată că noua reglementare renunţă la dispoziţiile existente anterior privind acesteia şi dispune citarea totodată, sesizează comisia confirmarea măsurii. suspectului sau inculpatului. medicală competentă să avizeze Procedura de luare a măsurii în cursul judecăţii în primă instanţă sau în apel este similară, (4) Când suspectul sau internarea bolnavilor mintali şi a astfel la propunerea procurorului ori din oficiu, instanţa de judecată în faţa căreia se află cauza, inculpatul este prezent, toxicomanilor periculoşi. după solicitarea de acte medicale concludente sau efectuarea unei expertize medico-legale, îl soluţionarea propunerii se (3) Măsura internării provizorii poate obliga pe inculpat provizoriu la tratament medical. Procedura de judecare a propunerii va face numai după audierea durează până la confirmarea fi cea prezentată anterior. acestuia, în prezenţa unui acesteia de către instanţa de Noul Cod de procedură penală prevede şi procedura incidentă pentru ridicarea măsurii avocat, ales sau numit din judecată. obligării provizorii la tratament medical. Aceasta poate avea loc dacă s-a produs însănătoşirea oficiu. Propunerea se (4) Confirmarea se face pe suspectului sau inculpatului ori a intervenit o ameliorare a stării sale de sănătate care înlătură soluţionează şi în lipsa baza avizului comisiei medicale, starea de pericol pentru siguranţa publică. suspectului sau inculpatului, care trebuie comunicat instanţei Sesizarea în vederea ridicării măsurii poate fi formulată de către: atunci când acesta nu se în termen de 45 de zile de la -procuror, prezintă, deşi a fost legal sesizarea comisiei. -medicul de specialitate, citat, dar numai în prezenţa Nerespectarea acestui termen -suspect ori inculpat, avocatului, ales sau numit constituie abatere judiciară şi se -un membru de familie al acestuia.414 din oficiu, căruia i se dă sancţionează conform art. 198 Competenţa soluţionării cererii de ridicare a măsurii revine judecătorului de drepturi şi cuvântul pentru a pune alin. 3. libertăţi sau celui de cameră preliminară care a luat măsura, iar procedura de judecare a concluzii. (5) În cazul în care s-a dispus acesteia va similară celei prevăzute pentru aplicarea măsurii, inclusiv sub aspectul obligativităţii (5) Participarea internarea medicală, se vor lua şi efectuării expertizei medico-legale. procurorului este măsurile prevăzute în art. 161. Dacă solicitarea de ridicare a măsurii se formulează după sesizarea instanţei cu rechizitoriu obligatorie. (6) Hotărârea instanţei de aceasta se va soluţiona de către judecătorul de cameră preliminară sau, după caz, de către (6) Suspectul sau judecată prin care s-a confirmat instanţa de judecată în faţa căreia se află cauza. inculpatul are dreptul ca la măsura internării poate fi Dacă suspectul sau inculpatul încalcă cu rea-credinţă măsura obligării provizorii la tratament soluţionarea propunerii de atacată separat cu recurs. medical, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa care luare a măsurii obligării Recursul nu suspendă a luat măsura ori în faţa căreia se află cauza dispune, la sesizarea procurorului sau a medicului provizorii la tratament executarea. de specialitate ori din oficiu, internarea medicală provizorie a suspectului sau inculpatului, în medical să fie asistat şi de condiţiile prevăzute la art. 247. către un medic desemnat În ceea ce priveşte punerea în executare a măsurii de siguranţă a obligării provizorii la de acesta, care poate tratament medical se vor avea în vedere dispoziţiile art 572 rap la art.566-568. prezenta concluzii judecătorului de drepturi şi libertăţi. Suspectul sau inculpatul are dreptul să fie asistat de medicul specialist desemnat de acesta şi la alcătuirea planului terapeutic. (7) Judecătorul se pronunţă asupra propunerii printr-o încheiere, care poate fi contestată în 5 zile de la pronunţare. Contestarea nu suspendă punerea în aplicare a măsurii de siguranţă. (8) Dacă admite propunerea, judecătorul dispune obligarea provizorie la tratament medical a suspectului sau inculpatului şi efectuarea unei expertize medico-415 legale, în cazul în care aceasta nu a fost depusă potrivit alin. (2). (9) În cazul când după dispunerea măsurii s-a produs însănătoşirea suspectului sau inculpatului ori a intervenit o ameliorare a stării sale de sănătate care înlătură starea de pericol pentru siguranţa publică, judecătorul de drepturi şi libertăţi sau judecătorul de cameră preliminară care a luat măsura dispune, la sesizarea procurorului ori a medicului de specialitate sau la cererea suspectului ori inculpatului sau a unui membru de familie al acestuia, ridicarea măsurii luate. Dispoziţiile alin. (2) - (7) se aplică în mod corespunzător. (10) Dacă după dispunerea măsurii a fost sesizată instanţa prin rechizitoriu, ridicarea acesteia, potrivit alin. (9), se dispune de către judecătorul de cameră preliminară sau, după caz, de către instanţa de judecată în faţa căreia se află cauza. (11) În cursul judecăţii în primă instanţă şi în apel, la416 propunerea procurorului ori din oficiu, inculpatul poate fi obligat provizoriu la tratament medical de către instanţa de judecată în faţa căreia se află cauza, care solicită acte medicale concludente sau efectuarea unei expertize medico- legale. Dispoziţiile alin. (4) - (9) se aplică în mod corespunzător. (12) Dacă suspectul sau inculpatul încalcă cu rea- credinţă măsura obligării provizorii la tratament medical, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa care a luat măsura ori în faţa căreia se află cauza dispune, la sesizarea procurorului sau a medicului de specialitate ori din oficiu, internarea medicală provizorie a suspectului sau inculpatului, în condiţiile prevăzute la art. 247. SECŢIUNEA a 2-a ART. 162 Sub aspectul condiţiilor de aplicare şi al procedurii incidente internarea medicală provizorie Internarea medicală Luarea măsurilor de siguranţă este structurată similar obligării provizorii la tratament medical. provizorie (1) Dacă procurorul care Astfel, această măsură de siguranţă se poate dispune provizoriu dacă suspectul sau inculpatul efectuează sau supraveghează este bolnav mintal ori consumator cronic de substanţe psihoactive şi dacă luarea măsurii este ART. 247 urmărirea penală constată, în necesară pentru înlăturarea unui pericol concret şi actual. În privinţa condiţiilor de aplicare Condiţiile de aplicare şi cursul urmăririi penale, că textul de lege se analizează prin coroborare cu art.110 din Codul penal.417 conţinutul măsurii învinuitul sau inculpatul se află De asemenea, această măsură se poate lua şi în cazul încălcării cu rea-credinţă a măsurii (1) Judecătorul de în vreuna dintre situaţiile arătate obligării provizorii la tratament medical – art.246 alin.12. drepturi şi libertăţi, în cursul în art. 113 sau 114 din Codul Legea defineşte conţinutul măsurii şi durata ei, aceasta constând în internarea medicală urmăririi penale, penal, sesizează instanţa care, nevoluntară a suspectului sau inculpatului într-o unitate specializată de asistenţă medicală, judecătorul de cameră dacă este cazul, dispune luarea, până la însănătoşire sau până la ameliorarea care înlătură starea de pericol ce a determinat preliminară, pe durata în mod provizoriu, a măsurii de luarea măsurii. procedurii de cameră siguranţă corespunzătoare. În Se remarcă faptul că nici în cazul acestei măsuri nu se menţine termenul de 180 de zile preliminară, sau instanţa, în cursul urmăririi penale, măsura prevăzut anterior ca durată maximă a acesteia în cursul urmăririi penale, termenul fixat de noile cursul judecăţii, poate de siguranţă poate fi dispusă pe dispoziţii legale fiind până la însănătoşirea persoanei în privinţa căreia s-a luat măsura sau până dispune internarea o durată ce nu poate depăşi 180 la ameliorarea care înlătură starea de pericol ce a determinat luarea măsurii. medicală provizorie a de zile. În cursul judecăţii, Măsura de siguranţă a internării provizorii se dispune de către: suspectului sau inculpatului măsura de siguranţă -judecătorul de drepturi şi libertăţi, pe durata urmăririi penale, care este bolnav mintal ori corespunzătoare este dispusă, -judecătorul de cameră preliminară, în cursul procedurii de cameră preliminară, consumator cronic de de asemenea, în mod provizoriu -instanţă, în cursul judecăţii. substanţe psihoactive, dacă de instanţa de judecată. Similar obligării provizorii la tratament medical, noile dispoziţii legale stabilesc procedura de luarea măsurii este (1^1) Instanţa dispune luarea luare a măsurii internării provizorii într-un text de lege distinct, respectiv art.248, în cuprinsul necesară pentru înlăturarea măsurilor de siguranţă prevăzute prezentului articol fiind prevăzută doar publicitatea/nepublicitatea procedurii. Astfel, în faza unui pericol concret şi în alin. 1 numai după ascultarea urmăririi penale şi în cea a camerei preliminare judecata se va desfăşura în camera de consiliu, actual pentru siguranţa învinuitului ori inculpatului şi în iar în faza de judecată în şedinţă publică, urmând ca instanţa să se pronunţe prin încheiere. publică. prezenţa apărătorului şi a (2) Măsura prevăzută la procurorului. alin. (1) constă în internarea (2) Instanţa ia măsuri pentru medicală nevoluntară a aducerea la îndeplinire a suspectului sau inculpatului internării medicale provizorii şi, într-o unitate specializată totodată, sesizează comisia de asistenţă medicală, până medicală competentă să avizeze la însănătoşire sau până la internarea bolnavilor mintali şi a ameliorarea care înlătură toxicomanilor periculoşi. starea de pericol ce a (3) Măsura internării provizorii determinat luarea măsurii. durează până la confirmarea (3) Dispoziţiile art. 245 acesteia de către instanţa de alin. (3) se aplică în mod judecată. corespunzător. (4) Confirmarea se face pe baza avizului comisiei medicale, care trebuie comunicat instanţei în termen de 45 de zile de la sesizarea comisiei.418 Nerespectarea acestui termen constituie abatere judiciară şi se sancţionează conform art. 198 alin. 3. (5) În cazul în care s-a dispus internarea medicală, se vor lua şi măsurile prevăzute în art. 161. (6) Hotărârea instanţei de judecată prin care s-a confirmat măsura internării poate fi atacată separat cu recurs. Recursul nu suspendă executarea. ART. 248 ART. 162 Procedura de aplicare a măsurii de siguranţă a internării medicale provizorii este Procedura de aplicare şi Luarea măsurilor de siguranţă reglementată amplu în cuprinsul acestui text de lege, fiind similară cu cea prevăzută pentru de ridicare a măsurii (1) Dacă procurorul care obligarea provizorie la tratament medical. (1) În cursul urmăririi efectuează sau supraveghează Astfel, măsura se va lua în baza propunerii motivate formulate de procuror, cu caracter de penale sau al procedurii de urmărirea penală constată, în noutate constatându-se că această propunere va fi însoţită de acte medicale relevante sau de o cameră preliminară, dacă cursul urmăririi penale, că expertiză medico-legală din care să rezulte necesitatea aplicării măsurii. apreciază că sunt întrunite învinuitul sau inculpatul se află Sub aspectul competenţei de soluţionare a propunerii se preiau dispoziţiile din cuprinsul condiţiile prevăzute de lege, în vreuna dintre situaţiile arătate art.247 care sunt completate în sensul stabilirii instanţei abilitate să dispună această măsură, procurorul înaintează în art. 113 sau 114 din Codul aceasta fiind cea căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în primă instanţă. judecătorului de drepturi şi penal, sesizează instanţa care, După sesizarea formulată de procuror judecătorul va fixa de îndată termen de soluţionare a libertăţi sau judecătorului dacă este cazul, dispune luarea, propunerii şi va dispune aducerea cu mandat a suspectului sau a inculpatului. de cameră preliminară de la în mod provizoriu, a măsurii de Se menţin dispoziţiile privind obligativitatea audierii suspectului sau inculpatului în măsura în instanţa căreia i-ar reveni siguranţă corespunzătoare. În care starea de sănătate a acestuia o permite, în prezenţa unui apărător ales sau din oficiu. În competenţa să judece cauza cursul urmăririi penale, măsura mod excepţional, în cazul în care suspectul sau inculpatul este internat şi nu este posibilă în primă instanţă o de siguranţă poate fi dispusă pe deplasarea sa, legea prevede posibilitatea audierii acestuia la locul unde se află. propunere motivată de o durată ce nu poate depăşi 180 De asemenea, se menţin dispoziţiile privind participarea obligatorie a procurorului. luare faţă de suspect sau de zile. În cursul judecăţii, Similar procedurii prevăzute pentru obligarea la tratament medical, în cazul în care raportul inculpat a măsurii internării măsura de siguranţă de expertiză medico-legală psihiatrică nu afost întocmit anterior sesizării judecătorului, se medicale provizorii. corespunzătoare este dispusă, instituie obligativitatea întocmirii acestuia în cursul soluţionării propunerii, dispunându-se şi (2) Propunerea prevăzută de asemenea, în mod provizoriu internarea dacă aceasta este necesară pentru efectuarea expertizei. la alin. (1) va fi însoţită de de instanţa de judecată. Şi în această procedură este reglementat dreptul suspectului sau inculpatului de a fi asistat la acte medicale concludente (1^1) Instanţa dispune luarea luarea măsurii de către un medic desemnat de acesta care va putea prezenta concluzii, drept419 sau de expertiza medico- măsurilor de siguranţă prevăzute care este prevăzut inclusiv pentru alcătuirea planului terapeutic. legală psihiatrică. în alin. 1 numai după ascultarea Similar procedurii prevăzute pentru obligarea provizorie la tratament medical, judecătorul (3) Judecătorul sesizat învinuitului ori inculpatului şi în învestit cu această propunere se va pronunţa prin încheiere, care poate fi contestată în 5 zile de conform alin. (1) fixează de prezenţa apărătorului şi a la pronunţare. Contestarea încheierii nu suspendă executarea măsurii de siguranţă. îndată termen de procurorului. În cazul în care soluţia pronunţată este de admitere a propunerii formulate de procuror, se va soluţionare a propunerii şi (2) Instanţa ia măsuri pentru dispune internarea provizorie a suspectului sau inculpatului, iar dacă anterior nu s-a efectuat o dispune aducerea cu aducerea la îndeplinire a expertiză medico-legală se va întocmi în mod obligatoriu un astfel de act, de asemenea se va mandat a suspectului sau a internării medicale provizorii şi, dispune luarea măsurilor de ocrotire dacă sunt îndeplinite condiţiile art.229 din Codul de inculpatului. totodată, sesizează comisia procedură penală. (4) Soluţionarea medicală competentă să avizeze Luarea provizorie a acestei măsuri de siguranţă se poate dispune şi în cursul judecăţii în primă propunerii se face numai internarea bolnavilor mintali şi a instanţă sau în apel, la propunerea procurorului ori din oficiu de către instanţa de judecată în după audierea suspectului toxicomanilor periculoşi. faţa căreia se află cauza, în baza unei expertize medico-legale psihiatrice. Procedura de judecare sau inculpatului, dacă (3) Măsura internării provizorii a propunerii va fi cea prezentată anterior. starea sa de sănătate o durează până la confirmarea Dispoziţiile noi prevăd şi procedura incidentă pentru ridicarea unei astfel de măsuri. Aceasta permite, în prezenţa unui acesteia de către instanţa de poate avea loc dacă s-a produs însănătoşirea suspectului sau inculpatului ori a intervenit o avocat, ales sau numit din judecată. ameliorare a stării sale de sănătate care înlătură starea de pericol. oficiu. Când suspectul sau (4) Confirmarea se face pe Sesizarea în vederea ridicării măsurii poate fi formulată de procuror, medicul de specialitate inculpatul se află deja baza avizului comisiei medicale, sau de către suspect ori inculpat sau un membru de familie al acestuia. internat într-o unitate de care trebuie comunicat instanţei Competenţa soluţionării cererii de ridicare a măsurii revine judecătorului de drepturi şi asistenţă medicală şi în termen de 45 de zile de la libertăţi sau celui de cameră preliminară care a luat măsura, iar procedura de judecare a deplasarea sa nu este sesizarea comisiei. acesteia va fi aceiaşi cu cea prevăzută pentru aplicarea măsurii, cu menţiunea că şi în acest caz posibilă, judecătorul de Nerespectarea acestui termen este necesară efectuarea expertizei psihiatrice. drepturi şi libertăţi constituie abatere judiciară şi se Dacă solicitarea de ridicare a măsurii se formulează după sesizarea instanţei cu rechizitoriu procedează la audierea sancţionează conform art. 198 aceasta se va soluţiona de către judecătorul de cameră preliminară sau, după caz, de către acestuia, în prezenţa alin. 3. instanţa de judecată în faţa căreia se află cauza. avocatului, în locul unde se (5) În cazul în care s-a dispus În ceea ce priveşte punerea în executare a măsurii de siguranţă a internării provizorii se vor află. internarea medicală, se vor lua şi avea în vedere dispoziţiile art 572 rap la art.569-571. (5) Când propunerea măsurile prevăzute în art. 161. prevăzută la alin. (1) nu este (6) Hotărârea instanţei de însoţită de expertiza judecată prin care s-a confirmat medico-legală psihiatrică, măsura internării poate fi instanţa sesizată dispune atacată separat cu recurs. efectuarea acesteia, luând, Recursul nu suspendă dacă este cazul, şi măsura executarea. internării necesare pentru efectuarea expertizei. (6) Participarea420 procurorului este obligatorie. (7) Suspectul sau inculpatul are dreptul ca la soluţionarea propunerii de luare a măsurii internării medicale ori la alcătuirea concretă a planului terapeutic să fie asistat şi de către un medic desemnat de acesta, ale cărui concluzii sunt înaintate judecătorului de drepturi şi libertăţi. (8) Judecătorul se pronunţă de îndată asupra propunerii, printr-o încheiere care poate fi contestată în 5 zile de la pronunţare. Contestarea nu suspendă punerea în aplicare a măsurii de siguranţă. (9) Dacă admite propunerea, judecătorul dispune internarea medicală provizorie a suspectului sau inculpatului şi ia măsuri pentru efectuarea unei expertize medico-legale psihiatrice, dacă aceasta nu a fost făcută potrivit alin. (2). (10) Dacă judecătorul dispune internarea medicală provizorie, se iau şi măsurile prevăzute la art. 229.421 (11) Dacă după dispunerea măsurii s-a produs însănătoşirea suspectului sau inculpatului ori a intervenit o ameliorare a stării sale de sănătate care înlătură starea de pericol, judecătorul de drepturi şi libertăţi sau judecătorul de cameră preliminară care a luat măsura dispune, prin încheiere, la sesizarea procurorului ori a medicului curant sau la cererea suspectului ori inculpatului sau a unui membru de familie al acestuia, efectuarea unei expertize medico-legale psihiatrice în vederea ridicării măsurii aplicate. (12) Dacă după dispunerea măsurii a fost sesizată instanţa prin rechizitoriu, ridicarea acesteia, potrivit alin. (11), se dispune de către judecătorul de cameră preliminară sau, după caz, de către instanţa de judecată în faţa căreia se află cauza. (13) În cursul judecăţii în primă instanţă şi în apel, faţă de inculpat se poate dispune internarea medicală provizorie, la422 propunerea procurorului ori din oficiu, de către instanţa în faţa căreia se află cauza, pe baza expertizei medico- legale psihiatrice. Dispoziţiile alin. (4) - (11) se aplică în mod corespunzător. CAPITOLUL III Secţiunea II Similar reglementării anterioare, măsurile asigurătorii, astfel cum sunt prevăzute în Noul Cod Măsurile asigurătorii, Măsurile asigurătorii, de procedură penală, constau în indisponibilizarea bunurilor mobile şi imobile ale suspectului, restituirea lucrurilor şi restituirea lucrurilor şi inculpatului, părţii responsabile civilmente ori ale altor persoane cărora le aparţin acestea, prin restabilirea situaţiei restabilirea situaţiei anterioare instituirea sechestrului. anterioare săvârşirii săvârşirii infracţiunii Scopul luării acestor măsuri potrivit noii reglementări este pentru a se evita ascunderea, infracţiunii distrugerea, înstrăinarea sau sustragerea de la urmărire a bunurilor care pot face obiectul ART. 163 confiscării speciale sau al confiscării extinse ori care pot servi la garantarea executării pedepsei ART. 249 Măsurile asigurătorii amenzii sau a cheltuielilor judiciare ori a reparării pagubei produse prin infracţiune Condiţiile generale de (1) Măsurile asigurătorii se iau Noul Cod de procedură penală structurează diferit condiţiile de luare a măsurilor asiguratorii. luare a măsurilor în cursul procesului penal de Astfel, se stabilesc persoanele care pot dispune aceste măsuri şi anume: asigurătorii procuror sau de instanţa de -procurorul-în cursul urmăririi penale (1) Procurorul, în cursul judecată şi constau în -judecătorul de cameră preliminară-în procedura de cameră preliminară urmăririi penale, indisponibilizarea, prin -instanţa de judecată-în cursul judecăţii. judecătorul de cameră instituirea unui sechestru, a În procedura de cameră preliminară şi în cursul judecăţii măsurile asigurătorii pot fi luate din preliminară sau instanţa de bunurilor mobile şi imobile, în oficiu sau la cererea procurorului. judecată, din oficiu sau la vederea confiscării speciale, a Actul procesual prin care se dispune măsura de către procuror este ordonanţa, iar de către cererea procurorului, în reparării pagubei produse prin instanţă încheierea. procedura de cameră infracţiune, precum şi pentru Bunurile în privinţa cărora se pot lua aceste măsuri sunt stabilite diferit în funcţie de scopul preliminară ori în cursul garantarea executării pedepsei pentru care s-a instituit măsura. judecăţii, poate lua măsuri amenzii. Astfel, dispoziţiile privind măsurile asigurătorii luate pentru garantarea executării pedepsei asigurătorii, prin ordonanţă (2) Măsurile asigurătorii în amenzii nu au suferit modificări, acestea fiind doar adaptate terminologic noilor prevederi. În sau, după caz, prin vederea reparării pagubei se pot concret noţiunea de învinuit existentă în vechea reglementare a fost înlocuită cu aceea de încheiere motivată, pentru lua asupra bunurilor învinuitului suspect. a evita ascunderea, sau inculpatului şi ale persoanei Cu caracter de noutate s-au reglementat expres măsurile asigurătorii dispuse în vederea distrugerea, înstrăinarea responsabile civilmente, până la confiscării speciale sau confiscării extinse stabilindu-se că acestea se pot lua asupra bunurilor sau sustragerea de la concurenţa valorii probabile a suspectului sau inculpatului ori ale altor persoane în proprietatea sau posesia cărora se află urmărire a bunurilor care pagubei. bunurile ce urmează a fi confiscate. pot face obiectul confiscării (3) Măsurile asigurătorii Măsurile asigurătorii în vederea reparării pagubei produse prin infracţiune au suferit doar423 speciale sau al confiscării pentru garantarea executării modificări de ordin terminologic folosindu-se termenul de suspect în loc de cel de învinuit. extinse ori care pot servi la pedepsei amenzii se iau numai Prin Noul Cod de procedură penală s-a instituit posibilitatea luării măsurilor asigurătorii garantarea executării asupra bunurilor învinuitului sau pentru garantarea executării cheltuielilor judiciare. Acestea se pot lua asupra bunurilor pedepsei amenzii sau a inculpatului. suspectului sau inculpatului şi ale persoanei responsabile civilmente, până la concurenţa valorii cheltuielilor judiciare ori a (4) Nu pot fi sechestrate bunuri probabile a acestora. reparării pagubei produse care aparţin unei unităţi dintre Măsurile asigurătorii în vederea reparării pagubei produse, precum şi cele pentru garantarea prin infracţiune. cele la care se referă art. 145 din executării cheltuielilor judiciare se pot lua, în cursul urmăririi penale, în procedura de cameră (2) Măsurile asigurătorii Codul penal, precum şi cele preliminară şi în etapa judecăţii, şi la cererea părţii civile. constau în indisponibilizarea exceptate de lege. Măsurile asigurătorii luate din oficiu de către organele judiciare pot folosi şi părţii civile. unor bunuri mobile sau (5) Măsurile asigurătorii în Similar reglementării anterioare luarea acestor măsuri este obligatorie în cazul în care imobile, prin instituirea unui vederea reparării pagubei se pot persoana vătămată este o persoană lipsită de capacitate de exerciţiu sau cu capacitate de sechestru asupra acestora. lua la cererea părţii civile sau din exerciţiu restrânsă. (3) Măsurile asigurătorii oficiu. De asemenea, s-au preluat şi dispoziţiile referitoare la bunurile exceptate de la luarea pentru garantarea (6) Luarea măsurilor aceastei măsuri. executării pedepsei amenzii asigurătorii este obligatorie: se pot lua numai asupra a) *** Abrogată bunurilor suspectului sau b) în cazul în care cel vătămat inculpatului. este o persoană lipsită de (4) Măsurile asigurătorii capacitate de exerciţiu sau cu în vederea confiscării capacitate de exerciţiu speciale sau confiscării restrânsă. extinse se pot lua asupra bunurilor suspectului sau inculpatului ori ale altor persoane în proprietatea sau posesia cărora se află bunurile ce urmează a fi confiscate. (5) Măsurile asigurătorii în vederea reparării pagubei produse prin infracţiune şi pentru garantarea executării cheltuielilor judiciare se pot lua asupra bunurilor suspectului sau inculpatului şi ale persoanei responsabile civilmente,424 până la concurenţa valorii probabile a acestora. (6) Măsurile asigurătorii prevăzute la alin. (5) se pot lua, în cursul urmăririi penale, al procedurii de cameră preliminară şi al judecăţii, şi la cererea părţii civile. Măsurile asigurătorii luate din oficiu de către organele judiciare prevăzute la alin. (1) pot folosi şi părţii civile. (7) Măsurile asigurătorii luate în condiţiile alin. (1) sunt obligatorii în cazul în care persoana vătămată este o persoană lipsită de capacitate de exerciţiu sau cu capacitate de exerciţiu restrânsă. (8) Nu pot fi sechestrate bunuri care aparţin unei autorităţi sau instituţii publice ori unei alte persoane de drept public şi nici bunurile exceptate de lege. ART. 250 ART. 168 Similar dispoziţiilor anterioare, noua reglementare prevede posibilitatea contestării măsurilor Contestarea măsurilor Contestarea măsurii asigurătorii luate de procuror, însă procedura instituită în acest sens este mult mai detaliată ca asigurătorii asigurătorii cea existentă în Codul anterior. (1) Împotriva măsurii (1) În contra măsurii Legea nouă stabileşte un termen de exercitare a contestaţiei de 3 zile, termen care curge de asigurătorii luate de asigurătorii luate şi a modului de la data comunicării ordonanţei de luare a măsurii sau de la data aducerii la îndeplinire a procuror sau a modului de aducere la îndeplinire a acesteia, acesteia. aducere la îndeplinire a învinuitul sau inculpatul, partea Contestaţia se va adresa judecătorului de drepturi şi libertăţi de la instanţa căreia i-ar reveni acesteia suspectul ori responsabilă civilmente, precum competenţa să judece cauza în fond, procurorul având obligaţia de a înainta dosarul cauzei în425 inculpatul sau orice altă şi orice altă persoană interesată termen de 24 de ore de la solicitarea acestuia de către judecător. persoană interesată poate se pot plânge procurorului sau Similar dispoziţiilor anterioare contestaţia nu este suspensivă de executare. face contestaţie, în termen instanţei de judecată, în orice Soluţionarea acesteia va avea loc în camera de consiliu, urmând a se cita titularul contestaţiei de 3 zile de la data fază a procesului penal. şi persoanele interesate. Judecătorul se va pronunţa prin încheiere motivată, aceasta fiind comunicării ordonanţei de (2) Hotărârea instanţei de definitivă. Participarea procurorului este obligatorie. luare a măsurii sau de la judecată poate fi atacată separat Dosarul cauzei se va restitui procurorului în termen de 48 de ore de la soluţionarea data aducerii la îndeplinire a cu recurs. Recursul nu suspendă contestaţiei. acesteia, la judecătorul de executarea. Noile dispoziţii legale instituie şi posibilitatea contestării modului de aducere la îndeplinire a drepturi şi libertăţi de la (3) După soluţionarea măsurii asigurătorii luate de către judecătorul de cameră preliminară ori de către instanţa de instanţa căreia i-ar reveni definitivă a procesului penal, judecată. Titularii unei astfel de contestaţii pot fi procurorul, suspectul ori inculpatul sau orice competenţa să judece cauza dacă nu s-a făcut plângere altă persoană interesată. Contestaţia se adresează judecătorului cameră preliminară ori celui de în fond. împotriva aducerii la îndeplinire la instanţa care a luat măsura, în termen de 3 zile de la data punerii în executare a acesteia. (2) Contestaţia nu este a măsurii asigurătorii, se poate Contestaţia nu suspendă executarea. suspensivă de executare. face contestaţie potrivit legii Soluţionarea acesteia se va desfăşura în şedinţă publică, cu citarea părţilor, în termen de 5 zile (3) Procurorul înaintează civile. de la înregistrarea contestaţiei. Participarea procurorului este obligatorie. Instanţa se va judecătorului de drepturi şi pronunţa prin încheiere motivată. libertăţi dosarul cauzei, în Întocmirea minutei este obligatorie. termen de 24 de ore de la După rămânerea definitivă a hotărârii, se poate face contestaţie potrivit legii civile numai solicitarea dosarului de asupra modului de aducere la îndeplinire a măsurii asigurătorii. către acesta. (4) Soluţionarea contestaţiei se face în camera de consiliu, cu citarea celui care a făcut contestaţia şi a persoanelor interesate, prin încheiere motivată, care este definitivă. Participarea procurorului este obligatorie. (5) Dosarul cauzei se restituie procurorului în termen de 48 de ore de la soluţionarea contestaţiei. (6) Împotriva modului de aducere la îndeplinire a măsurii asigurătorii luate de426 către judecătorul de cameră preliminară ori de către instanţa de judecată, procurorul, suspectul ori inculpatul sau orice altă persoană interesată poate face contestaţie la acest judecător ori la această instanţă, în termen de 3 zile de la data punerii în executare a măsurii. (7) Contestaţia nu suspendă executarea şi se soluţionează, în şedinţă publică, prin încheiere motivată, cu citarea părţilor, în termen de 5 zile de la înregistrarea acesteia. Participarea procurorului este obligatorie. (8) După rămânerea definitivă a hotărârii, se poate face contestaţie potrivit legii civile numai asupra modului de aducere la îndeplinire a măsurii asigurătorii. (9) Întocmirea minutei este obligatorie. ART. 251 ART. 164 Organele care aduc la îndeplinire măsurile asiguratorii potrivit noii reglementări sunt organele Organele care aduc la Organele care aduc la de cercetare penală. îndeplinire măsurile îndeplinire măsurile asigurătorii asigurătorii (1) Ordonanţa de luare a Ordonanţa de luare a măsurii asigurătorii se aduce la măsurii asigurătorii se îndeplinire de către organul de aduce la îndeplinire de către urmărire penală care a luat organele de cercetare măsura.427 penală. (2) Încheierea instanţei judecătoreşti prin care s-a dispus luarea măsurii asigurătorii se aduce la îndeplinire prin executorul judecătoresc. (3) Măsurile asigurătorii dispuse de procuror sau de instanţa de judecată pot fi aduse la îndeplinire şi prin organele proprii de executare ale unităţii păgubite, în cazul în care aceasta este una dintre cele la care se referă art. 145 din Codul penal. (4) În cazurile în care urmărirea penală se efectuează de către procuror, acesta poate dispune ca măsura asigurătorie luată să fie adusă la îndeplinire de către secretarul parchetului. ART. 252 ART. 165 Nu se constată modificări. Procedura sechestrului Procedura sechestrului (1) Organul care (1) Organul care procedează la procedează la aplicarea aplicarea sechestrului este sechestrului este obligat să obligat să identifice şi să identifice şi să evalueze evalueze bunurile sechestrate, bunurile sechestrate, putând recurge în caz de putând recurge, dacă este necesitate şi la experţi. cazul, la evaluatori sau (2) Bunurile perisabile, experţi. obiectele din metale sau pietre (2) Bunurile perisabile, preţioase, mijloacele de plată obiectele din metale sau străine, titlurile de valoare pietre preţioase, mijloacele interne, obiectele de artă şi de de plată străine, titlurile de muzeu, colecţiile de valoare, valoare interne, obiectele precum şi sumele de bani care de artă şi de muzeu, fac obiectul sechestrului, vor fi colecţiile de valoare, ridicate în mod obligatoriu.428 precum şi sumele de bani (3) Bunurile perisabile se care fac obiectul predau unităţilor comerciale cu sechestrului vor fi ridicate în capital majoritar de stat, potrivit mod obligatoriu. profilului activităţii, care sunt (3) Bunurile perisabile se obligate să le primească şi să le predau autorităţilor valorifice de îndată. competente, potrivit (4) Metalele sau pietrele profilului de activitate, care preţioase ori obiectele sunt obligate să le confecţionate cu acestea şi primească şi să le valorifice mijloacele de plată străine se de îndată. depun la cea mai apropiată (4) Metalele sau pietrele instituţie bancară competentă. preţioase ori obiectele (5) Titlurile de valoare interne, confecţionate cu acestea şi obiectele de artă sau de muzeu mijloacele de plată străine şi colecţiile de valoare se predau se depun la cea mai spre păstrare instituţiilor de apropiată instituţie bancară. specialitate. (5) Titlurile de valoare (6) Obiectele prevăzute în alin. interne, obiectele de artă 4 şi 5 se predau în termen de 48 sau de muzeu şi colecţiile de ore de la ridicare. Dacă de valoare se predau spre obiectele sunt strict necesare păstrare instituţiilor de urmăririi penale, depunerea se specialitate. face ulterior, dar nu mai târziu (6) Obiectele prevăzute la de 48 de ore de la rezolvarea alin. (4) şi (5) se predau în cauzei de către procuror, după termen de 48 de ore de la terminarea urmăririi penale. ridicare. Dacă obiectele (7) Obiectele sechestrate se sunt strict necesare păstrează până la ridicarea urmăririi penale, procedurii sechestrului. de cameră preliminară sau (8) Sumele de bani rezultate judecăţii, depunerea se face din valorificarea făcută potrivit ulterior, dar nu mai târziu alin. 3 şi 7, precum şi sumele de de 48 de ore de la bani ridicate potrivit alin. 2, se pronunţarea în cauză a unei consemnează, după caz, pe soluţii definitive. numele învinuitului, inculpatului (7) Obiectele sechestrate sau persoanei responsabile se păstrează până la civilmente, la dispoziţia429 ridicarea sechestrului. organului care a dispus (8) Sumele de bani instituirea sechestrului, căruia i rezultate din valorificarea se predă recipisa de consemnare făcută potrivit alin. (3), a sumei, în termen de cel mult 3 precum şi sumele de bani zile de la ridicarea banilor ori de ridicate potrivit alin. (2) se la valorificarea bunurilor. consemnează, după caz, pe (9) Dacă există pericol de numele suspectului sau înstrăinare, celelalte bunuri inculpatului ori al persoanei mobile sechestrate vor fi puse responsabile civilmente, la sub sigiliu sau ridicate, putându- dispoziţia organului judiciar se numi un custode. care a dispus instituirea sechestrului, căruia i se predă recipisa de consemnare a sumei, în termen de cel mult 3 zile de la ridicarea banilor ori de la valorificarea bunurilor. (9) Celelalte bunuri mobile sechestrate sunt puse sub sigiliu sau ridicate, putându-se numi un custode. ART. 252^1 ART. 168^1 Nu se constată modificări. Cazuri speciale de Cazuri speciale de valorificare valorificare a bunurilor a bunurilor mobile sechestrate mobile sechestrate (1) În cursul procesului penal, (1) În cursul procesului înainte de pronunţarea unei penal, înainte de hotărâri definitive, organul de pronunţarea unei hotărâri urmărire penală sau instanţa de definitive, procurorul sau judecată care a instituit instanţa de judecată care a sechestrul poate dispune de instituit sechestrul poate îndată valorificarea bunurilor dispune de îndată mobile sechestrate, la cererea valorificarea bunurilor proprietarului bunurilor sau mobile sechestrate, la atunci când există acordul430 cererea proprietarului acestuia. bunurilor sau atunci când (2) În cursul procesului penal, există acordul acestuia. înainte de pronunţarea unei (2) În cursul procesului hotărâri definitive, atunci când penal, înainte de nu există acordul proprietarului, pronunţarea unei hotărâri bunurile mobile asupra cărora s- definitive, atunci când nu a instituit sechestrul asigurător există acordul pot fi valorificate, în mod proprietarului, bunurile excepţional, în următoarele mobile asupra cărora s-a situaţii: instituit sechestrul a) atunci când, în termen de asigurător pot fi valorificate, un an de la data instituirii în mod excepţional, în sechestrului, valoarea bunurilor următoarele situaţii: sechestrate s-a diminuat în mod a) atunci când, în termen semnificativ, respectiv cu cel de un an de la data puţin 40% în raport cu valoarea instituirii sechestrului, din momentul dispunerii măsurii valoarea bunurilor asigurătorii. Dispoziţiile art. 165 sechestrate s-a diminuat în alin. 1 se aplică în mod mod semnificativ, respectiv corespunzător şi în acest caz; cu cel puţin 40% în raport b) atunci când există riscul cu cea de la momentul expirării termenului de garanţie dispunerii măsurii sau când sechestrul asigurător s- asigurătorii. Dispoziţiile art. a aplicat asupra unor animale 252 alin. (1) se aplică în sau păsări vii; mod corespunzător şi în c) atunci când sechestrul acest caz; asigurător s-a aplicat asupra b) atunci când există produselor inflamabile sau riscul expirării termenului petroliere; de garanţie sau când d) atunci când sechestrul sechestrul asigurător s-a asigurător s-a aplicat asupra aplicat asupra unor animale unor bunuri a căror depozitare sau păsări vii; sau întreţinere necesită c) atunci când sechestrul cheltuieli disproporţionate în asigurător s-a aplicat asupra raport cu valoarea bunului. produselor inflamabile sau (3) În cursul procesului penal, petroliere; înainte de pronunţarea unei431 d) atunci când sechestrul hotărâri definitive, atunci când asigurător s-a aplicat asupra sunt îndeplinite cumulativ unor bunuri a căror următoarele condiţii: depozitare sau întreţinere proprietarul nu a putut fi necesită cheltuieli identificat şi valorificarea nu se disproporţionate în raport poate face potrivit alin. 2, cu valoarea bunului. autovehiculele ori mijloacele de (3) În cursul procesului transport asupra cărora s-a penal, înainte de instituit sechestrul asigurător pronunţarea unei hotărâri pot fi valorificate în următoarele definitive, atunci când sunt situaţii: îndeplinite cumulativ a) atunci când acestea au fost următoarele condiţii: folosite, în orice mod, la proprietarul nu a putut fi săvârşirea unei infracţiuni; identificat şi valorificarea nu b) dacă de la data instituirii se poate face potrivit alin. măsurii asigurătorii asupra (2), autovehiculele asupra acestor bunuri a trecut o cărora s-a instituit perioadă de un an sau mai mare. sechestrul asigurător pot fi (4) Sumele de bani rezultate valorificate, în următoarele din valorificarea bunurilor situaţii: mobile făcută potrivit alin. 1 şi 2 a) atunci când acestea au se consemnează pe numele fost folosite, în orice mod, învinuitului, inculpatului sau al la săvârşirea unei persoanei responsabile infracţiuni; civilmente, la dispoziţia b) dacă de la data organului judiciar care a dispus instituirii măsurii sechestrul. Prevederile art. 165 asigurătorii asupra acestor alin. 8 se aplică în mod bunuri a trecut o perioadă corespunzător. de un an sau mai mare. (5) Sumele de bani rezultate (4) Sumele de bani din valorificarea bunurilor rezultate din valorificarea mobile făcută potrivit alin. 3 se bunurilor mobile făcută consemnează pe numele potrivit alin. (1) şi (2) se făptuitorului, învinuitului, consemnează pe numele inculpatului sau al persoanei suspectului, inculpatului sau responsabile civilmente ori, al persoanei responsabile după caz, într-un cont special432 civilmente, la dispoziţia constituit în acest sens, potrivit organului judiciar care a dispoziţiilor legale în vigoare, la dispus sechestrul. dispoziţia organului judiciar care Prevederile art. 252 alin. (8) a dispus sechestrul. Prevederile referitoare la depunerea art. 165 alin. 8 se aplică în mod recipisei se aplică în mod corespunzător. corespunzător. (5) Sumele de bani rezultate din valorificarea bunurilor mobile făcută potrivit alin. (3) se consemnează pe numele făptuitorului, suspectului, inculpatului sau al persoanei responsabile civilmente ori, după caz, într-un cont special constituit în acest sens, potrivit dispoziţiilor legale în vigoare, la dispoziţia organului judiciar care a dispus sechestrul. Prevederile art. 252 alin. (8) referitoare la depunerea recipisei se aplică în mod corespunzător. ART. 252^2 ART. 168^2 Procedura valorificării bunurilor mobile sechestrate în cursul urmăririi penale este Valorificarea bunurilor Valorificarea bunurilor mobile asemănătoare celei existente anterior modificărilor legislative. mobile sechestrate în sechestrate în cursul urmăririi Se constată că, potrivit noii reglementări organul judiciar abilitat să dispună în acest sens este cursul urmăririi penale penale judecătorul de drepturi şi libertăţi în baza propunerii motivate formulate de procuror. (1) În cursul urmăririi (1) În cursul urmăririi penale, Termenul pe care judecătorul îl stabileşte pentru soluţionarea solicitării este de 10 zile, penale, atunci când nu atunci când nu există acordul termen la care vor fi citate părţile şi custodele bunurilor. Participarea procurorului este există acordul proprietarului, dacă procurorul obligatorie. proprietarului, dacă care a instituit sechestrul Părţile interesate au aceleaşi drepturi ca cele existente în reglementarea anterioară.433 procurorul care a instituit apreciază că se impune Judecătorul de drepturi şi libertăţi se va pronunţa prin încheiere motivată împotriva căreia se sechestrul apreciază că se valorificarea bunurilor mobile poate formula contestaţie la judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa ierarhic impune valorificarea sechestrate, se fixează un superioară. Contestaţia poate fi exercitată de părţi, custode, procuror, precum şi de către orice bunurilor mobile termen, care nu poate fi mai altă persoană interesată în termen de 10 zile, care va curge de la comunicare pentru procuror, sechestrate, îl sesizează cu scurt de 10 zile, la care sunt părţi sau custode sau de la data când au luat la cunoştinţă de încheiere în cazul celorlalte o propunere motivată de chemate părţile, precum şi persoane interesate. valorificare a bunurilor custodele bunurilor, atunci când Se constată o limitare aparentă a acestui drept în raport de interesul fiecărei persoane de a sechestrate pe judecătorul a fost desemnat unul. exercita contestaţie, astfel părţile sau custodele pot face contestaţie numai împotriva încheierii de drepturi şi libertăţi. (2) La termenul fixat se aduce prin care judecătorul de drepturi şi libertăţi a dispus valorificarea bunurilor mobile sechestrate, (2) Judecătorul de la cunoştinţa părţilor şi a iar procurorul poate face contestaţie numai împotriva încheierii prin care judecătorul de drepturi şi libertăţi sesizat custodelui faptul că se drepturi şi libertăţi a respins propunerea de valorificare a bunurilor mobile sechestrate. în condiţiile alin. (1) fixează intenţionează valorificarea Contestaţia este suspensivă de executare. un termen, care nu poate fi bunurilor mobile sechestrate şi li Judecarea acesteia se va face de urgenţă şi cu precădere, iar hotărârea prin care se mai scurt de 10 zile, la care se pune în vedere că au dreptul soluţionează este definitivă. sunt chemate părţile, de a face observaţii sau cereri precum şi custodele legate de bunurile ce urmează a bunurilor, atunci când a fost fi valorificate. După examinarea desemnat unul. Participarea obiecţiilor şi cererilor făcute de procurorului este părţi sau custode, procurorul obligatorie. dispune prin ordonanţă asupra (3) La termenul fixat, în valorificării bunurilor mobile cameră de consiliu, se prevăzute la art. 168^1 alin. 2. aduce la cunoştinţa părţilor Lipsa părţilor legal citate nu şi a custodelui faptul că se împiedică desfăşurarea intenţionează valorificarea procedurii. bunurilor mobile (3) Împotriva ordonanţei prin sechestrate şi li se pune în care s-a dispus valorificarea vedere că au dreptul de bunurilor mobile sechestrate face observaţii sau cereri părţile, custodele, precum şi legate de bunurile ce orice altă persoană interesată urmează a fi valorificate. pot face plângere la instanţa După examinarea obiecţiilor competentă să soluţioneze şi cererilor făcute de părţi cauza în primă instanţă, în sau custode, judecătorul de termen de 10 zile. drepturi şi libertăţi dispune (4) Termenul prevăzut la alin. prin încheiere motivată 3 curge de la comunicare, în asupra valorificării bunurilor cazul părţilor şi al custodelui, sau434 mobile prevăzute la art. de la data când au luat la 252^1 alin. (2). Lipsa cunoştinţă, în cazul altor părţilor legal citate nu persoane. împiedică desfăşurarea (5) Plângerea împotriva procedurii. ordonanţei suspendă (4) Împotriva încheierii executarea. Judecarea cauzei se judecătorului de drepturi şi face de urgenţă şi cu precădere, libertăţi prevăzute la alin. iar hotărârea instanţei prin care (2) se poate face s-a soluţionat contestaţia este contestaţie la judecătorul definitivă. de drepturi şi libertăţi de la instanţa ierarhic superioară de către părţi, custode, procuror, precum şi de către orice altă persoană interesată în termen de 10 zile. (5) Termenul prevăzut la alin. (4) curge de la comunicare pentru procuror, părţi sau custode sau de la data când au luat la cunoştinţă de încheiere în cazul altor persoane interesate. (6) Părţile sau custodele pot face contestaţie numai împotriva încheierii prin care judecătorul de drepturi şi libertăţi a dispus valorificarea bunurilor mobile sechestrate. Procurorul poate face contestaţie numai împotriva încheierii prin care judecătorul de drepturi şi libertăţi a respins435 propunerea de valorificare a bunurilor mobile sechestrate. (7) Contestaţia prevăzută la alin. (4) este suspensivă de executare. Judecarea cauzei se face de urgenţă şi cu precădere, iar hotărârea prin care se soluţionează contestaţia este definitivă. ART. 252^3 ART. 168^3 Spre deosebire de reglementarea anterioară procedura prevăzută în cuprinsul acestei Valorificarea bunurilor Valorificarea bunurilor mobile dispoziţii legale se va desfăşura în camera de consiliu. De asemenea, se statuează expres mobile sechestrate în sechestrate în cursul judecăţii participarea obligatorie a procurorului. cursul judecăţii (1) În cursul judecăţii, instanţa (1) În cursul judecăţii, de judecată, din oficiu sau la instanţa de judecată, din cererea procurorului, a uneia oficiu sau la cererea dintre părţi sau a custodelui, procurorului, a uneia dintre poate dispune asupra părţi sau a custodelui, poate valorificării bunurilor mobile dispune asupra valorificării sechestrate. În acest scop, bunurilor mobile instanţa de judecată fixează un sechestrate. În acest scop, termen, care nu poate fi mai instanţa de judecată fixează scurt de 10 zile, la care sunt un termen, care nu poate fi citate părţile, precum şi mai scurt de 10 zile, la care custodele bunurilor, atunci când sunt citate în camera de a fost desemnat unul. consiliu părţile, precum şi (2) La termenul fixat se pune custodele bunurilor, atunci în discuţia părţilor, în şedinţă când a fost desemnat unul. publică, valorificarea bunurilor Participarea procurorului mobile sechestrate şi li se pune este obligatorie. în vedere faptul că au dreptul de (2) La termenul fixat, se a face observaţii sau cereri pune în discuţia părţilor, în legate de acestea. Lipsa părţilor camera de consiliu, legal citate nu împiedică valorificarea bunurilor desfăşurarea procedurii. mobile sechestrate şi li se (3) Asupra valorificării436 pune în vedere că au bunurilor mobile sechestrate, dreptul de a face observaţii precum şi cu privire la cererile sau cereri legate de acestea. prevăzute la alin. 2, instanţa de Lipsa părţilor legal citate nu judecată dispune prin încheiere. împiedică desfăşurarea Încheierea instanţei este procedurii. definitivă. (3) Asupra valorificării bunurilor mobile sechestrate, precum şi cu privire la cererile prevăzute la alin. (2), instanţa de judecată dispune prin încheiere motivată. Încheierea instanţei este definitivă. ART. 252^4 ART. 168^4 Se prevede expres posibilitatea procurorului de a contesta modul de aducere la îndeplinire a Contestarea modului de Contestarea modului de hotărârilor prin care se dispune valorificarea bunurilor mobile sechestrate. valorificare a bunurilor valorificare a bunurilor mobile Nu se constată alte modificări. mobile sechestrate sechestrate (1) Împotriva modului de (1) Împotriva modului de aducere la îndeplinire a ducere la îndeplinire a încheierii prevăzute de art. ordonanţei sau, după caz, a 252^2 alin. (3) sau a încheierii de valorificare a hotărârii judecătoreşti de bunurilor mobile sechestrate valorificare a bunurilor învinuitul sau inculpatul, partea mobile sechestrate, responsabilă civilmente, prevăzută de art. 252^2 custodele, precum şi orice altă alin. (7) sau art. 252^3 alin. persoană interesată pot formula, (3), suspectul sau în cursul procesului penal, inculpatul, partea plângere la instanţa competentă responsabilă civilmente, să soluţioneze cauza în primă custodele, orice altă instanţă. persoană interesată, (2) Plângerea prevăzută la precum şi procurorul pot alin. 1 se face în termen de 15 formula, în cursul zile de la îndeplinirea actului437 procesului penal, contestat. contestaţie la instanţa (3) Instanţa soluţionează competentă să soluţioneze plângerea de urgenţă şi cu cauza în primă instanţă. precădere, în şedinţă publică, cu (2) Contestaţia prevăzută citarea părţilor, prin încheiere la alin. (1) se face în termen definitivă. de 15 zile de la îndeplinirea (4) După soluţionarea actului contestat. definitivă a procesului penal, (3) Instanţa soluţionează dacă nu s-a făcut plângere contestaţia de urgenţă şi cu împotriva modului de ducere la precădere, în şedinţă îndeplinire a ordonanţei sau, publică, cu citarea părţilor, după caz, a încheierii de prin încheiere definitivă. valorificare a bunurilor mobile (4) După soluţionarea sechestrate, se poate face definitivă a procesului contestaţie potrivit legii civile. penal, dacă nu s-a făcut contestaţie împotriva modului de aducere la îndeplinire a încheierii sau a hotărârii judecătoreşti de valorificare a bunurilor mobile sechestrate prevăzute la alin. (1), se poate face contestaţie potrivit legii civile. ART. 253 ART. 166 Nu se constată modificări. Procesul-verbal de Procesul-verbal de sechestru sechestru şi notarea sau şi inscripţia ipotecară înscrierea ipotecară (1) Organul care aplică (1) Organul care aplică sechestrul încheie proces-verbal sechestrul încheie un despre toate actele efectuate proces-verbal despre toate potrivit art. 165, descriind actele efectuate potrivit art. amănunţit bunurile sechestrate, 252, descriind în amănunt cu indicarea valorii lor. În bunurile sechestrate, cu procesul-verbal se arată bunurile438 indicarea valorii lor. În exceptate de lege de la procesul-verbal se arată şi urmărire, găsite la persoana bunurile exceptate de lege căreia i s-a aplicat sechestru. De de la urmărire, potrivit asemenea, se consemnează dispoziţiilor art. 249 alin. obiecţiile părţilor sau ale altor (8), găsite la persoana persoane interesate. căreia i s-a aplicat (1^1) În procesul-verbal sechestru. De asemenea, se prevăzut la alin. 1 se consemnează obiecţiile menţionează şi faptul că părţile suspectului sau inculpatului au fost încunoştinţate că: ori ale părţii responsabile a) pot solicita valorificarea civilmente, precum şi cele bunului sau bunurilor ale altor persoane sechestrate, în temeiul art. interesate. 168^1 alin. 1; (2) În procesul-verbal b) în cursul procesului penal, prevăzut la alin. (1) se înainte de pronunţarea unei menţionează şi faptul că hotărâri judecătoreşti, bunurile părţile au fost mobile asupra cărora s-a instituit încunoştinţate că: sechestrul asigurător pot fi a) pot solicita valorificate de către organul valorificarea bunului sau judiciar, chiar şi fără bunurilor sechestrate, în consimţământul proprietarului, temeiul art. 252^1 alin. (1); dacă sunt îndeplinite condiţiile b) în cursul procesului prevăzute la art. 168^1 alin. 2. penal, înainte de (2) Un exemplar de pe pronunţarea unei hotărâri procesul-verbal se lasă definitive, bunurile mobile persoanei căreia i s-a aplicat asupra cărora s-a instituit sechestrul, iar în lipsă, celor cu sechestrul asigurător pot fi care locuieşte, administratorului, valorificate de către organul portarului, ori celui care în mod judiciar, chiar şi fără obişnuit îl înlocuieşte sau unui consimţământul vecin. În cazul când parte din proprietarului, dacă sunt bunuri ori totalitatea lor au fost îndeplinite condiţiile predate unui custode, se lasă prevăzute de art. 252^1 acestuia o copie de pe procesul- alin. (2). verbal. Un exemplar se (3) Un exemplar al înaintează şi organului care a439 procesului-verbal prevăzut dispus luarea măsurii la alin. (1) se lasă persoanei asigurătorii, în termen de 24 de asupra bunurilor căreia s-a ore de la încheierea procesului- aplicat sechestrul, iar în verbal. lipsa acesteia, celor cu care (3) Pentru bunurile imobile locuieşte, administratorului, sechestrate, organul care a portarului sau celui care în dispus instituirea sechestrului mod obişnuit îl înlocuieşte cere organului competent luarea ori unui vecin. În cazul când inscripţiei ipotecare asupra o parte din bunuri sau bunurilor sechestrate, anexând totalitatea lor au fost copii de pe actul prin care s-a predate unui custode, se dispus sechestrul şi un exemplar lasă acestuia o copie de pe al procesului-verbal de procesul-verbal. Un sechestru. exemplar se înaintează şi organului judiciar care a dispus luarea măsurii asigurătorii, în termen de 24 de ore de la încheierea procesului-verbal. (4) Pentru bunurile imobile sechestrate, procurorul, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată care a dispus instituirea sechestrului cere organului competent notarea ipotecară asupra bunurilor sechestrate, anexând copie de pe ordonanţa sau încheierea prin care s-a dispus sechestrul şi un exemplar al procesului- verbal de sechestru. (5) Prevederile alin. (4) se aplică în mod corespunzător440 şi cu privire la dispunerea înscrierii ipotecare asupra bunurilor mobile. ART. 254 ART. 167 Nu se constată modificări. Poprirea Poprirea (1) Sumele de bani Sumele de bani datorate cu datorate cu orice titlu orice titlu învinuitului, suspectului ori inculpatului inculpatului sau părţii sau părţii responsabile responsabile civilmente de către civilmente de către o a treia o a treia persoană, ori de către persoană ori de către cel cel păgubit, sunt poprite în păgubit sunt poprite în mâinile acestora şi în limitele mâinile acestora, în limitele prevăzute de lege, de la data prevăzute de lege, de la primirii actului prin care se data primirii ordonanţei sau înfiinţează sechestrul. Aceste încheierii prin care se sume vor fi consemnate de înfiinţează sechestrul. debitori, după caz, la dispoziţia (2) Sumele de bani organului care a dispus poprirea prevăzute la alin. (1) vor fi sau a organului de executare, în consemnate de către termen de 5 zile de la scadenţă, debitori, după caz, la recipisele urmând a fi predate dispoziţia organului judiciar aceluiaşi organ în 24 de ore de la care a dispus poprirea sau a consemnare. organului de executare, în termen de 5 zile de la scadenţă, recipisele urmând a fi predate procurorului, judecătorului de cameră preliminară ori instanţei de judecată în termen de 24 de ore de la consemnare. ART. 255 ART. 169 Se constată modificări privind organele competente să dispună restituirea lucrurilor. Astfel, în Restituirea lucrurilor Restituirea lucrurilor cursul urmăririi penale această măsură poate fi dispusă de procuror sau de către judecătorul de (1) Dacă procurorul sau (1) Dacă procurorul sau drepturi şi libertăţi, în cursul procedurii de cameră preliminară de judecătorul de cameră judecătorul de drepturi şi instanţa de judecată constată că preliminară, iar în cursul judecăţii de instanţa de judecată. libertăţi, în cursul urmăririi lucrurile ridicate de la învinuit Restituirea lucrurilor se poate face din oficiu sau la cerere.441 penale, judecătorul de ori inculpat, sau de la orice cameră preliminară sau persoană care le-a primit spre a instanţa de judecată, în le păstra, sunt proprietatea procedura de cameră persoanei vătămate ori au fost preliminară ori în cursul luate pe nedrept din posesia sau judecăţii, constată, la cerere deţinerea sa, dispune restituirea sau din oficiu, că lucrurile acestor lucruri persoanei ridicate de la suspect ori vătămate. Orice altă persoană inculpat sau de la orice care pretinde un drept asupra persoană care le-a primit lucrurilor ridicate poate cere, spre a le păstra sunt potrivit dispoziţiilor art. 168, proprietatea persoanei stabilirea acestui drept şi vătămate sau a altei restituirea. persoane ori au fost luate (2) Restituirea lucrurilor pe nedrept din posesia sau ridicate are loc numai dacă prin deţinerea acestora, dispune aceasta nu se stinghereşte restituirea acestor lucruri. aflarea adevărului şi justa Dispoziţiile art. 250 se aplică soluţionare a cauzei şi cu în mod corespunzător. obligaţia pentru cel căruia îi sunt (2) Restituirea lucrurilor restituite să le păstreze până la ridicate are loc numai dacă rămânerea definitivă a hotărârii. prin aceasta nu sunt îngreunate stabilirea situaţiei de fapt şi justa soluţionare a cauzei şi cu obligaţia pentru cel căruia îi sunt restituite să le păstreze până la pronunţarea unei soluţii definitive în procesul penal. ART. 256 ART. 170 Se constată modificări referitor la organul judiciar abilitat să ia măsuri de restabilire a situaţiei Restabilirea situaţiei Restabilirea situaţiei anterioare, acesta fiind doar instanţa de judecată. anterioare anterioare Instanţa de judecată, în Procurorul sau instanţa de cursul judecăţii, poate lua judecată poate lua măsuri de măsuri de restabilire a restabilire a situaţiei anterioare situaţiei anterioare săvârşirii infracţiunii, când442 săvârşirii infracţiunii, când schimbarea acelei situaţii a schimbarea acelei situaţii a rezultat în mod vădit din rezultat din comiterea comiterea infracţiunii, iar infracţiunii, iar restabilirea restabilirea este posibilă. este posibilă. Art. 257 Art. 175 Modul de citare Modul de citare Art. 257 N.C.proc.pen. reia art. 175 C.p.p. (1) Chemarea unei persoane (1)Chemarea unei persoane în Elemente de noutate: în faţa organului de faţa organului de urmărire Alin. (1) consacră obligativitatea procesului-verbal care să consemneze citarea prin notă urmărire penală sau a penală sau a instanţei de telefonică sau telegrafică. instanţei de judecată se judecată se face prin citaţie Alin. (2) - (5) diversifică modalităţile de transmitere a citaţiilor: orice salariat al organelor face prin citaţie scrisă. scrisă. Citarea se poate face şi judiciare, poliţie, curierat, poştă electronică (cu acord). Citarea se poate face şi prin prin notă telefonică sau Este reglementată situaţia particulară prev. de art. 80 – prin reprezentantul legal sau printr-o notă telefonică sau telegrafică. publicaţie de circulaţie naţională. telegrafică, încheindu-se în (2)Citaţiile se înmânează de Citarea minorului se face prin intermediul părinţilor sau al tutorelui [alin. (6)]. acest sens un proces- agenţi anume însărcinaţi cu Persoanei prezente i se poate face comunicarea citaţie oral (cu proces-verbal). verbal. îndeplinirea acestei atribuţii sau Alin. (8) impune protecţia datelor personale, citarea şi comunicarea actelor procedurale (2) Comunicarea citaţiilor şi prin mijlocirea serviciului poştal. realizându-se în plic închis. a tuturor actelor de procedură se va face, din oficiu, prin agenţii procedurali ai organelor judiciare sau prin orice alt salariat al acestora, prin intermediul poliţiei locale ori prin serviciul poştal sau de curierat. (3) Persoanele prevăzute la alin. (2) sunt obligate să îndeplinească procedura de citare şi să comunice dovezile de îndeplinire a acesteia înainte de termenul de citare stabilit de organul judiciar. (4) În cazul prevăzut la art.443 80, persoanele vătămate şi părţile civile pot fi citate prin reprezentantul legal sau printr-o publicaţie de circulaţie naţională. (5) Citarea se poate realiza şi prin intermediul poştei electronice sau prin orice alt sistem de mesagerie electronică, cu acordul persoanei citate. (6) Minorul cu o vârstă mai mică de 16 ani va fi citat, prin intermediul părinţilor sau al tutorelui, cu excepţia cazului în care acest lucru nu este posibil. (7) Organul judiciar poate comunica şi oral persoanei prezente termenul următor, aducându-i la cunoştinţă consecinţele neprezentării. În cursul urmăririi penale, aducerea la cunoştinţă a termenului se menţionează într-un proces-verbal, care se semnează de către persoana astfel citată. (8) Citarea şi comunicarea actelor procedurale se fac în plic închis, care va purta menţiunea "Pentru justiţie. A se înmâna cu prioritate". Art. 258 Art. 176 Art. 258 din N.C.proc.pen. reia art. 176 din actualul Cod, cu câteva precizări suplimentare: Conţinutul citaţiei Conţinutul citaţiei - menţiunea că partea citată poate consulta dosarul aflat la parchet (1) Citaţia este individuală şi (1)Citaţia este individuală şi - citaţia comunicată suspectului sau inculpatului conţine detalii suplimentare. trebuie să cuprindă trebuie să cuprindă următoarele444 următoarele: menţiuni: a) denumirea organului de a) denumirea organului de urmărire penală sau a urmărire penală sau a instanţei instanţei de judecată care de judecată care emite citaţia, emite citaţia, sediul său, sediul său, data emiterii şi data emiterii şi numărul numărul dosarului; dosarului; b) numele, prenumele celui b) numele şi prenumele citat, calitatea în care este citat celui citat, calitatea în care şi indicarea obiectului cauzei; este citat şi indicarea c) adresa celui citat, care trebuie obiectului cauzei; să cuprindă în oraşe şi municipii: c) adresa celui citat; localitatea, judeţul, strada, d) ora, ziua, luna şi anul, numărul şi apartamentul unde locul de înfăţişare, precum locuieşte, iar în comune: judeţul, şi invitarea celui citat să se comuna şi satul. prezinte la data şi locul În citaţie se menţionează, când indicate; este cazul, orice alte date e) menţiunea că partea necesare pentru stabilirea citată are dreptul la un adresei celui citat; avocat cu care să se d) ora, ziua, luna şi anul, locul de prezinte la termenul fixat; înfăţişare, precum şi invitarea f) dacă este cazul, celui citat să se prezinte la data menţiunea că, potrivit art. şi locul indicate, cu arătarea 90 sau art. 93 alin. (4), consecinţelor legale în caz de apărarea este obligatorie, neprezentare; iar în cazul în care partea nu e) că partea citată are dreptul la îşi alege un avocat, care să un apărător cu care să se se prezinte la termenul prezinte la termenul fixat; fixat, i se va desemna un f) că potrivit art. 171 alin. 2 şi 3 avocat din oficiu; apărarea este obligatorie, iar în g) menţiunea că partea cazul în care partea nu îşi alege citată poate, în vederea un apărător, cu care să se exercitării dreptului la prezinte la termenul fixat, i se va apărare, să consulte dosarul desemna un apărător din oficiu; aflat la arhiva instanţei sau g) că partea citată poate, în a parchetului; vederea exercitării dreptului la h) consecinţele apărare, să consulte dosarul445 neprezentării în faţa aflat la arhiva instanţei. organului judiciar. (2)Citaţia se semnează de cel (2) Citaţia transmisă care o emite. suspectului sau inculpatului trebuie să cuprindă încadrarea juridică şi denumirea infracţiunii de care este acuzat, atenţionarea că, în caz de neprezentare, poate fi adus cu mandat de aducere. (3) Citaţia se semnează de cel care o emite. Art. 259 Art. 177 Art. 259 din N.C.proc.pen. reia art. 177 din actualul Cod, cu unele modificări şi completări: Locul de citare Locul de citare Alin. (2) stipulează obligaţia suspectului/inculpatului de a comunica în termen de 3 zile (1) Suspectul, inculpatul, (1) Învinuitul sau inculpatul se schimbarea adresei unde locuieşte. părţile în proces, precum şi citează la adresa unde locuieşte, Alin. (4) introduce posibilitatea citării suspectului/inculpatului la domiciliul avocatului ales, dacă alte persoane se citează la iar dacă aceasta nu este nu s-a prezentat după prima citare. adresa unde locuiesc, iar cunoscută, la adresa locului său Alin. (5) stabileşte locul de citare a suspectului/inculpatului cu domiciliul necunoscut la sediul dacă aceasta nu este de muncă, prin serviciul de organului judiciar [in art. 177 alin. (4) din actualul Cod, citarea acestuia se face la sediul cunoscută, la adresa locului personal al unităţii la care consiliului local]. lor de muncă, prin serviciul lucrează. Alin. (9) – (11) reglementează citarea în străinătate. de personal al unităţii la (2) Dacă printr-o declaraţie dată Alin. (13) reglementează citarea prin poştă electronică. care lucrează. în cursul procesului penal (2) Suspectul sau inculpatul învinuitul sau inculpatul a indicat are obligaţia de a comunica un alt loc pentru a fi citat, el este în termen de cel mult 3 zile citat la locul indicat. organului judiciar (3) În caz de schimbare a adresei schimbarea adresei unde arătată în declaraţia învinuitului locuieşte. Suspectul sau sau inculpatului, acesta este inculpatul este informat cu citat la noua sa adresă, numai privire la această obligaţie dacă a încunoştinţat organul de în cadrul audierii şi cu urmărire penală ori instanţa de privire la consecinţele judecată de schimbarea nerespectării obligaţiei. intervenită, sau dacă organul (3) Suspectul sau inculpatul judiciar apreciază pe baza care a indicat, printr-o datelor obţinute potrivit art. 180446 declaraţie dată în cursul că s-a produs o schimbare de procesului penal, un alt loc adresă. pentru a fi citat este citat la (4) Dacă nu se cunoaşte adresa locul indicat. unde locuieşte învinuitul sau (4) Suspectul sau inculpatul inculpatul şi nici locul său de poate fi citat la sediul muncă, citaţia se afişează la avocatului ales, dacă nu s-a sediul consiliului local în a cărui prezentat după prima citare rază teritorială s-a săvârşit legal îndeplinită. infracţiunea. Când activitatea (5) Dacă nu se cunosc nici infracţională s-a desfăşurat în adresa unde locuieşte mai multe locuri, citaţia se suspectul sau inculpatul şi afişează la sediul consiliului local nici locul său de muncă, la în a cărui rază teritorială se află sediul organului judiciar se organul care efectuează afişează o înştiinţare care urmărirea penală. trebuie să cuprindă: (5) Bolnavii aflaţi în spital sau a) anul, luna, ziua şi ora într-o casă de sănătate se când a fost făcută; citează prin administraţia b) numele şi prenumele acestora. celui care a făcut afişarea şi (6) Deţinuţii se citează la locul de funcţia acestuia; deţinere, prin administraţia c) numele, prenumele şi acestuia. domiciliul sau, după caz, (7) Militarii se citează la unitatea reşedinţa, respectiv sediul din care fac parte, prin celui citat; comandantul acesteia. d) numărul dosarului în (8) Dacă învinuitul sau inculpatul legătură cu care se face locuieşte în străinătate, citarea înştiinţarea şi denumirea se face potrivit normelor de organului judiciar pe rolul drept internaţional penal căruia se află dosarul; aplicabile în relaţia cu statul e) menţiunea că înştiinţarea solicitat, în condiţiile legii. În se referă la actul procedural absenţa unei asemenea norme al citaţiei; sau în cazul în care instrumentul f) menţiunea termenului juridic internaţional aplicabil o stabilit de organul judiciar permite, citarea se face prin care a emis citaţia în care scrisoare recomandată. În acest destinatarul este în drept să caz, avizul de primire a scrisorii447 se prezinte la organul recomandate, semnat de judiciar pentru a i se destinatar, sau refuzul de comunica citaţia; primire a acesteia ţine loc de g) menţiunea că, în cazul în dovadă a îndeplinirii procedurii care destinatarul nu se de citare. prezintă pentru (81) La stabilirea termenului comunicarea citaţiei în pentru înfăţişarea învinuitului interiorul termenului sau inculpatului aflat în prevăzut la lit. f), citaţia se străinătate, se ţine seama de consideră comunicată la normele internaţionale împlinirea acestui termen; aplicabile în relaţia cu statul pe h) semnătura celui care a teritoriul căruia se află învinuitul afişat înştiinţarea. sau inculpatul, iar în lipsa unor (6) Bolnavii sau persoanele asemenea norme, de aflate, după caz, în spitale, necesitatea ca citaţia în vederea aşezăminte medicale ori de înfăţişării să fie primită cel mai asistenţă socială se citează târziu cu 40 de zile înainte de prin administraţia acestora. ziua stabilită pentru înfăţişare. (7) Persoanele private de (9) Citarea altor persoane decât libertate se citează la locul învinuitul sau inculpatul se face de deţinere, prin potrivit dispoziţiilor din administraţia acestuia. prezentul articol. Unităţile la (71) Militarii se citează la care se referă art. 145 din Codul unitatea din care fac parte, penal şi alte persoane juridice se prin comandantul acesteia. citează la sediul acestora, iar în (8) Pentru persoanele care cazul neidentificării sediului, alcătuiesc echipajul unei citaţia se afişează la sediul nave maritime sau fluviale, consiliului local în a cărui rază aflate în cursă, citarea se teritorială s-a săvârşit face la căpitănia portului infracţiunea. unde este înregistrată nava. (9) Dacă suspectul sau inculpatul locuieşte în străinătate, citarea se face, pentru primul termen, potrivit normelor de drept internaţional penal448 aplicabile în relaţia cu statul solicitat, în condiţiile legii. În absenţa unei asemenea norme sau în cazul în care instrumentul juridic internaţional aplicabil o permite, citarea se face prin scrisoare recomandată. În acest caz, avizul de primire a scrisorii recomandate, semnat de destinatar, sau refuzul de primire a acesteia ţine loc de dovadă a îndeplinirii procedurii de citare. Pentru primul termen de judecată, suspectul sau inculpatul va fi înştiinţat prin citaţie că are obligaţia de a indica o adresă pe teritoriul României, o adresă de poştă electronică sau mesagerie electronică, unde urmează să i se facă toate comunicările privind procesul. În cazul în care nu se conformează, comunicările i se vor face prin scrisoare recomandată, recipisa de predare la poşta română a scrisorii, în cuprinsul căreia vor fi menţionate actele care se expediază, ţinând loc de dovadă de îndeplinire a procedurii. (10) Personalul misiunilor449 diplomatice, al oficiilor consulare şi cetăţenii români trimişi să lucreze în cadrul organizaţiilor internaţionale, membrii de familie care locuiesc cu ei, cât timp se află în străinătate, precum şi cetăţenii români aflaţi în străinătate în interes de serviciu, inclusiv membrii de familie care îi însoţesc, se citează prin intermediul unităţilor care i-au trimis în străinătate. (11) La stabilirea termenului pentru înfăţişarea suspectului sau inculpatului aflat în străinătate se ţine seama de normele internaţionale aplicabile în relaţia cu statul pe teritoriul căruia se află suspectul sau inculpatul, iar în lipsa unor asemenea norme, de necesitatea ca citaţia în vederea înfăţişării să fie primită cel mai târziu cu 30 de zile înainte de ziua stabilită pentru înfăţişare. (12) Instituţiile, autorităţile publice şi alte persoane juridice se citează la sediul acestora, iar în cazul neidentificării sediului, se aplică în mod corespunzător dispoziţiile alin. (5).450 (13) Citarea prin intermediul poştei electronice sau al unui sistem de mesagerie electronică se face la adresa electronică ori la coordonatele care au fost indicate în acest scop organului judiciar de către persoana citată sau de către reprezentantul ei. Art. 260 Art. 178 Art. 260 N.C.proc.pen. Înmânarea citaţiei Înmânarea citaţiei Elemente de noutate: (1) Citaţia se înmânează, (1) Citaţia se înmânează -alin. (2) – în cazul refuzului primirii citației, pe uşa destinatarului se va afișa o înștiințare (în oriunde este găsit, personal personal celui citat, care va reglementarea actuală se afișează citația). celui citat, care va semna semna dovada de primire. -alin. (21) – despre refuzul sau incapacitatea de a semna dovada de primire se întocmește un dovada de primire. (2) Dacă persoana citată nu vrea proces-verbal. (2) Dacă persoana citată să primească citaţia, sau -alin. (4) – în anumite condiții, citația se poate realiza și prin intermediul autorităților refuză să primească citaţia, primind-o nu voieşte sau nu competente ale statului străin. persoana însărcinată să poate să semneze dovada de comunice citaţia va afişa pe primire, agentul lasă citaţia celui uşa destinatarului o citat ori, în cazul refuzului de înştiinţare, încheind un primire, o afişează pe uşa proces-verbal cu privire la locuinţei acestuia, încheind împrejurările constatate. despre aceasta proces-verbal. Înştiinţarea trebuie să (21) În cazul în care scrisoarea cuprindă: recomandată prin care se a) anul, luna, ziua şi ora citează un învinuit sau inculpat când afişarea a fost făcută; care locuieşte în străinătate nu b) numele şi prenumele poate fi înmânată datorită celui care a făcut afişarea şi refuzului primirii ei sau din orice funcţia acestuia; alt motiv, precum şi în cazul în c) numele, prenumele şi care statul destinatarului nu domiciliul sau, după caz, permite citarea prin poştă a reşedinţa, respectiv sediul cetăţenilor săi, citaţia se va afişa celui înştiinţat; la sediul parchetului sau al d) numărul dosarului în instanţei, după caz.451 legătură cu care se face (3) Când citarea se face potrivit înştiinţarea şi denumirea art. 177 alin. 1 partea finală, alin. organului judiciar pe rolul 5, 6 şi 7, unităţile acolo arătate căruia se află dosarul, cu sunt obligate a înmâna de îndată indicarea sediului acestuia; citaţia persoanei citate sub luare e) menţiunea că înştiinţarea de dovadă, certificându-i se referă la actul procedural semnătura sau arătând motivul al citaţiei; pentru care nu s-a putut obţine f) menţiunea termenului semnătura acesteia. Dovada stabilit de organul judiciar este predată agentului care a emis citaţia în care procedural, iar acesta o destinatarul este în drept să înaintează organului de urmărire se prezinte la organul penală sau instanţei de judecată judiciar pentru a i se care a emis citaţia. comunica citaţia; (4) Citaţia destinată unei unităţi g) menţiunea că, în cazul în dintre cele la care se referă art. care destinatarul nu se 145 din Codul penal sau altei prezintă pentru persoane juridice se predă la comunicarea citaţiei în registratură sau funcţionarului interiorul termenului însărcinat cu primirea prevăzut la lit. f), citaţia se corespondenţei. Dispoziţiile alin. consideră comunicată la 2 se aplică în mod împlinirea acestui termen; corespunzător. h) semnătura celui care a afişat înştiinţarea. (21) Dacă persoana citată, primind citaţia, refuză sau nu poate să semneze dovada de primire, persoana însărcinată să comunice citaţia încheie despre aceasta proces- verbal. (3) În cazul în care scrisoarea recomandată prin care se citează un suspect sau inculpat care452 locuieşte în străinătate nu poate fi înmânată, precum şi în cazul în care statul destinatarului nu permite citarea prin poştă, citaţia se va afişa la sediul parchetului sau al instanţei, după caz. (4) Citarea se poate realiza şi prin intermediul autorităţilor competente ale statului străin dacă: a) adresa celui citat este necunoscută sau inexactă; b) nu a fost posibilă trimiterea citaţiei prin intermediul poştei; c) dacă citarea prin poştă a fost ineficientă sau necorespunzătoare. (5) Când citarea se face potrivit art. 259 alin. (6) - (8), unităţile acolo arătate sunt obligate a înmâna de îndată citaţia persoanei citate sub luare de dovadă, certificându-i semnătura sau arătând motivul pentru care nu s-a putut obţine semnătura acesteia. Dovada este predată agentului procedural, iar acesta o înaintează organului de urmărire penală sau instanţei de judecată care a emis citaţia. (6) Citaţia destinată unei instituţii sau autorităţi453 publice ori altei persoane juridice se predă la registratură sau funcţionarului însărcinat cu primirea corespondenţei. Dispoziţiile alin. (2) se aplică în mod corespunzător. (7) Când citarea se realizează potrivit art. 257 alin. (5), persoana care realizează citarea întocmeşte un proces- verbal. Art. 261 Art. 179 Art. 261 N.C.proc.pen. reia art. 179 C.p.p. Elemente de noutate: Înmânarea citaţiei altor Înmânarea citaţiei altor -alin. (4) – se afișează pe ușa locuinței o înștiințare (în reglementarea actuală, se afișează persoane persoane citația). (1) Dacă persoana citată nu (1)Dacă persoana citată nu se se află acasă, agentul află acasă, agentul înmânează înmânează citaţia soţului, citaţia soţului, unei rude sau unei rude sau oricărei oricărei persoane care locuieşte persoane care locuieşte cu cu ea, ori care în mod obişnuit îi ea ori care în mod obişnuit primeşte corespondenţa. Citaţia îi primeşte corespondenţa. nu poate fi înmânată unui minor Citaţia nu poate fi înmânată sub 14 ani sau unei persoane unui minor sub 14 ani sau lipsite de uzul raţiunii. unei persoane lipsite de (2)Dacă persoana citată discernământ. locuieşte într-un imobil cu mai (2) Dacă persoana citată multe apartamente sau într-un locuieşte într-un imobil cu hotel, în lipsa persoanelor mai multe apartamente sau arătate în alin. 1, citaţia se predă într-un hotel, în lipsa administratorului, portarului ori persoanelor arătate la alin. celui care în mod obişnuit îl (1), citaţia se predă înlocuieşte. administratorului, (3)Persoana care primeşte portarului ori celui care în citaţia semnează dovada de mod obişnuit îl înlocuieşte. primire, iar agentul, certificând (3) Persoana care primeşte identitatea şi semnătura, încheie454 citaţia semnează dovada de proces-verbal. Dacă aceasta nu primire, iar agentul, voieşte sau nu poate semna certificând identitatea şi dovada de primire, agentul semnătura, încheie proces- afişează citaţia pe uşa locuinţei, verbal. Dacă aceasta refuză încheind proces-verbal. sau nu poate semna dovada (4)În lipsa persoanelor arătate în de primire, agentul afişează alin. 1 şi 2, agentul este obligat citaţia pe uşa locuinţei, să se intereseze când poate găsi încheind proces-verbal. persoana citată pentru a-i (4) În lipsa persoanelor înmâna citaţia. Când nici pe arătate la alin. (1) şi (2), această cale nu se poate ajunge agentul este obligat să se la înmânare, agentul afişează intereseze când poate găsi citaţia pe uşa locuinţei persoana citată pentru a-i persoanei citate, încheind înmâna citaţia. Când proces-verbal. persoana citată nu poate fi (5)În cazul când persoana citată găsită, agentul afişează pe locuieşte într-un imobil cu mai uşa locuinţei persoanei multe apartamente sau într-un citate o înştiinţare care hotel, dacă în citaţie nu s-a trebuie să cuprindă: indicat apartamentul ori camera a) anul, luna, ziua şi ora în care locuieşte, agentul este când depunerea sau, după obligat să facă investigaţii pentru caz, afişarea a fost făcută; a afla aceasta. Dacă investigaţiile b) numele şi prenumele au rămas fără rezultat, agentul celui care a făcut afişarea şi afişează citaţia pe uşa principală funcţia acestuia; a clădirii, încheind proces-verbal c) numele, prenumele şi şi făcând menţiune despre domiciliul sau, după caz, împrejurările care au făcut reşedinţa, respectiv sediul imposibilă înmânarea citaţiei. celui înştiinţat; d) numărul dosarului în legătură cu care se face înştiinţarea şi denumirea organului judiciar pe rolul căruia se află dosarul, cu indicarea sediului acestuia; e) menţiunea că înştiinţarea455 se referă la actul procedural al citaţiei; f) menţiunea termenului stabilit de organul judiciar care a emis citaţia în care destinatarul este în drept să se prezinte la organul judiciar pentru a i se comunica citaţia; g) menţiunea că, în cazul în care destinatarul nu se prezintă pentru comunicarea citaţiei în interiorul termenului prevăzut la lit. f), citaţia se consideră comunicată la împlinirea acestui termen; h) semnătura celui care a afişat înştiinţarea. (5) În cazul când persoana citată locuieşte într-un imobil cu mai multe apartamente sau într-un hotel, dacă în citaţie nu s-a indicat apartamentul ori camera în care locuieşte, agentul este obligat să facă investigaţii pentru a afla aceasta. Dacă investigaţiile au rămas fără rezultat, agentul afişează citaţia pe uşa principală a clădirii, încheind proces-verbal şi făcând menţiune despre împrejurările care au făcut imposibilă înmânarea citaţiei.456 (6) Abrogat Art. 2611 Art. 180 În cazul imposibilității comunicării citației, agentul întocmește un proces-verbal pe care îl trimite Imposibilitatea de a Cercetări în vederea înmânării organului judiciar. comunica citaţia citaţiei Când comunicarea citaţiei Dacă persoana citată şi-a nu se poate face, deoarece schimbat adresa, agentul imobilul nu există, este afişează citaţia pe uşa locuinţei nelocuit ori destinatarul nu arătate în citaţie şi se mai locuieşte în imobilul informează pentru aflarea noii respectiv, sau atunci când adrese, menţionând în procesul comunicarea nu poate fi verbal datele obţinute. făcută din alte motive asemănătoare, agentul întocmeşte un proces- verbal în care menţionează situaţiile constatate, pe care îl trimite organului judiciar care a dispus citarea. Art. 262 Art. 181 Art. 262 N.C.proc.pen. reia art. 181 C.p.p. Dovada de primire şi Dovada de primire şi procesul- Elemente de noutate: procesul-verbal de predare verbal de predare a citaţiei -alin. (2) reglementează, în plus față de norma actuală ipoteza transmiterii electronice a unei a citaţiei (1)Dovada de primire a citaţiei citații. (1) Dovada de primire a trebuie să cuprindă numărul citaţiei trebuie să cuprindă dosarului, denumirea organului numărul dosarului, de urmărire penală sau a denumirea organului de instanţei care a emis citaţia, urmărire penală sau a numele, prenumele şi calitatea instanţei care a emis citaţia, persoanei citate, precum şi data numele, prenumele şi pentru care este citată. De calitatea persoanei citate, asemenea, trebuie să cuprindă precum şi data pentru care data înmânării citaţiei, numele, este citată. De asemenea, prenumele, calitatea şi trebuie să cuprindă data semnătura celui ce înmânează înmânării citaţiei, numele, citaţia, certificarea de către prenumele, calitatea şi acesta a identităţii şi semnăturii semnătura celui care persoanei căreia i s-a înmânat înmânează citaţia, citaţia, precum şi arătarea457 certificarea de către acesta calităţii acesteia. a identităţii şi semnăturii (2)Ori de câte ori cu prilejul persoanei căreia i s-a predării sau afişării unei citaţii se înmânat citaţia, precum şi încheie un proces-verbal, acesta arătarea calităţii acesteia. va cuprinde în mod (2) Ori de câte ori, cu corespunzător şi menţiunile prilejul predării, afişării sau arătate în alineatul precedent. transmiterii electronice a unei citaţii se încheie un proces-verbal, acesta va cuprinde în mod corespunzător şi menţiunile prevăzute la alin. (1). În situaţia în care citarea se realizează prin intermediul poştei electronice sau prin orice alt sistem de mesagerie electronică, la procesul-verbal se ataşează, dacă este posibil, dovada transmiterii acesteia. Art. 263 - Art. 263 din N.C.proc.pen. reglementează termenul în care poate fi invocată neregularitatea cu Incidente privind citarea privire la citație. (1) În cursul judecăţii, neregularitatea cu privire la citare este luată în considerare doar dacă partea lipsă la termenul la care s-a produs neregularitatea o invocă la termenul următor la care este prezentă sau legal citată, dispoziţiile privind sancţiunea nulităţii aplicându-se în mod corespunzător. (2) Cu excepţia situaţiei în458 care prezenţa inculpatului este obligatorie, neregularitatea privind procedura de citare a unei părţi poate fi invocată de către procuror, de către celelalte părţi ori din oficiu numai la termenul la care ea s-a produs. Art. 264 Art. 182 Art. 264 din N.C.proc.pen. reia art. 182 din C.p.p., în alin. (2) reglementându-se, în plus, și Comunicarea altor acte Comunicarea altor acte comunicarea celorlalte acte de procedură în cazul persoanelor private de libertate. procedurale procedurale (1) Comunicarea celorlalte Comunicarea celorlalte acte de acte de procedură se face procedură se face potrivit potrivit dispoziţiilor dispoziţiilor prevăzute în prevăzute în prezentul prezentul capitol. capitol. (2) În cazul persoanelor private de libertate, comunicarea celorlalte acte de procedură se face prin fax sau prin orice alt mijloc de comunicare electronică disponibil la locul de detenţie. Art. 265 Art. 183 Art. 265 din N.C.proc.pen. reia art. 183 C.p.p., cu unele elemente de noutate: Mandatul de aducere Mandatul de aducere -alin. (1) extinde cazurile în care poate fi adusă cu mandat o persoană, adăugându-l pe acela în (1) O persoană poate fi (1)O persoană poate fi adusă în care nu a fost posibilă comunicarea corespunzătoare a citației și împrejurările indică o adusă în faţa organului de faţa organului de urmărire sustragere a persoanei de la primirea citației. urmărire penală sau a penală sau a instanţei de Totodată, este condiționată aducerea cu mandat a unei persoane care nu s-a prezentat ori a instanţei de judecată pe judecată pe baza unui mandat fost citată (condiție: neprezentarea să fi fost nejustificată). baza unui mandat de de aducere, întocmit potrivit -alin. (4) – dacă e necesară pătrunderea fără consimțământ într-un domiciliu sau sediu, în cursul aducere, dacă, fiind anterior dispoziţiilor art. 176, dacă fiind urmăririi penale, mandatul de aducere este emis de către judecătorul de drepturi și libertăți, la citată, nu s-a prezentat, în anterior citată nu s-a prezentat, cererea motivată a procurorului. mod nejustificat, iar iar ascultarea ori prezenţa ei -alin. (12) – se impune o limită maximă (8 ore) a duratei rămânerii la dispoziția organului a ascultarea ori prezenţa ei este necesară. persoanei aduse cu mandat.459 este necesară, sau dacă nu Învinuitul sau inculpatul poate fi a fost posibilă comunicarea adus cu mandat chiar înainte de corespunzătoare a citaţiei a fi fost chemat prin citaţie, dacă şi împrejurările indică fără organul de urmărire penală sau echivoc că persoana se instanţa constată motivat că în sustrage de la primirea interesul rezolvării cauzei se citaţiei. impune această măsură. (2) Suspectul sau inculpatul (2)Persoanele aduse cu mandat, poate fi adus cu mandat de potrivit alin. 1 şi 2, nu pot aducere, chiar înainte de a rămâne la dispoziţia organului fi fost chemat prin citaţie, judiciar decât timpul strict dacă această măsură se necesar pentru audierea lor, în impune în interesul afară de cazul când s-a dispus rezolvării cauzei. reţinerea ori arestarea (3) În cursul urmăririi penale preventivă a acestora. mandatul de aducere se (3)Persoana adusă cu mandat de emite de către organul de aducere este ascultată de îndată urmărire penală, iar în de către organul judiciar. cursul judecăţii de către instanţă. (4) În cazul în care pentru executarea mandatului de aducere este necesară pătrunderea fără consimţământ într-un domiciliu sau sediu, în cursul urmăririi penale mandatul de aducere poate fi dispus, la cererea motivată a procurorului, de judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în primă instanţă sau de la instanţa corespunzătoare în grad acesteia în a cărei460 circumscripţie se află sediul parchetului din care face parte procurorul. (5) Cererea formulată de procuror, în cursul urmăririi penale, trebuie să cuprindă: a) motivarea îndeplinirii condiţiilor prevăzute la alin. (1) şi (2); b) indicarea infracţiunii care constituie obiectul urmăririi penale şi numele suspectului sau al inculpatului; c) indicarea adresei unde se află persoana pentru care se solicită emiterea mandatului de aducere. (6) Cererea prin care se solicită, în cursul urmăririi penale, emiterea unui mandat de aducere se soluţionează în camera de consiliu, fără citarea părţilor. (7) În cazul în care apreciază că cererea este întemeiată, judecătorul de drepturi şi libertăţi dispune motivat, prin încheiere definitivă, admiterea solicitării parchetului şi încuviinţarea aducerii persoanei solicitate, emiţând de îndată mandatul de aducere. (8) Mandatul de aducere461 emis de judecătorul de drepturi şi libertăţi trebuie să cuprindă: a) denumirea instanţei; b) data, ora şi locul emiterii; c) numele, prenumele şi calitatea persoanei care a emis mandatul de aducere; d) scopul pentru care a fost emis; e) numele persoanei care urmează a fi adusă cu mandat şi adresa unde locuieşte. În cazul suspectului sau inculpatului, mandatul de aducere trebuie să menţioneze infracţiunea care constituie obiectul urmăririi penale; f) indicarea temeiului şi motivarea necesităţii emiterii mandatului de aducere; g) menţiunea că mandatul de aducere poate fi folosit o singură dată; h) semnătura judecătorului şi ştampila instanţei. (9) În cazul în care judecătorul de drepturi şi libertăţi apreciază că nu sunt satisfăcute condiţiile prevăzute la alin. (1), (2) şi (4), dispune, prin încheiere definitivă, respingerea cererii, ca neîntemeiată. (10) Mandatul de aducere462 emis de organul de urmărire penală, în cursul urmăririi penale, sau de instanţă, în cursul judecăţii, trebuie să cuprindă, în mod corespunzător, menţiunile prevăzute la alin. (8). (11) Organul judiciar ascultă, de îndată, persoana adusă cu mandat de aducere sau, după caz, efectuează de îndată actul care a necesitat prezenţa acesteia. (12) Persoanele aduse cu mandat rămân la dispoziţia organului judiciar numai pe durata impusă de audiere sau de îndeplinirea actului procesual care a făcut necesară prezenţa lor, dar nu mai mult de 8 ore, în afară de cazul când s-a dispus reţinerea ori arestarea preventivă a acestora. Art. 266 Art. 184 Art. 266 N.C.proc.pen. reia art. 184 C.p.p.; elemente de noutate: Executarea mandatului de Executarea mandatului de -alin. (1) – reglementează modalitatea constrângerii ca fiind o modalitate subsidiară aducere aducere -alin. (2) - reglementează pătrunderea fără consimțământ în locuința sau sediul oricărei (1) Mandatul de aducere se (1) Mandatul de aducere se persoane, pe baza mandatului emis de judecătorul de drepturi și libertăți. execută prin organele de execută prin organele poliţiei, -alin. (3), (4) – procesul-verbal încheiat se comunică de îndată organului de urmărire penală sau cercetare penală ale poliţiei jandarmeriei sau poliţiei instanței. judiciare şi organele de comunitare. -alin. (6) activitățile se consemnează într-un proces-verbal. ordine publică. Persoana (2) Dacă persoana arătată în căreia i se încredinţează mandatul de aducere nu poate fi executarea mandatului adusă din motive de boală, cel transmite mandatul însărcinat cu executarea463 persoanei pentru care mandatului constată aceasta acesta a fost emis şi îi printr-un proces-verbal, care se solicită să o însoţească. În înaintează de îndată organului cazul în care persoana de urmărire penală ori instanţei indicată în mandat refuză să de judecată. însoţească persoana care (2^1) Dispoziţiile alin. 2 se aplică execută mandatul sau şi în cazul în care persoana încearcă să fugă, aceasta va arătată în mandat, cu excepţia fi adusă prin constrângere. învinuitului sau inculpatului, nu (2) În vederea executării poate fi adusă din orice altă mandatului emis de cauză. judecătorul de drepturi şi (3) Dacă cel însărcinat cu libertăţi sau de instanţa de executarea mandatului de judecată, organele aducere nu găseşte persoana prevăzute la alin. (1) pot prevăzută în mandat la adresa pătrunde în locuinţa sau indicată, face cercetări şi dacă sediul oricărei persoane, în acestea au rămas fără rezultat, care există indicii că se află încheie un proces-verbal care va cel căutat, în cazul în care cuprinde menţiuni despre acesta refuză să coopereze, cercetările făcute. împiedică executarea (31) Dacă învinuitul, inculpatul mandatului sau pentru orice sau martorul refuză să se supună alt motiv temeinic justificat mandatului de aducere sau şi proporţional cu scopul încearcă să fugă, va fi adus prin urmărit. constrângere în faţa organelor (3) Dacă persoana arătată în de urmărire penală sau a mandatul de aducere nu instanţei de judecată. poate fi adusă din motive (4) Executarea mandatelor de de boală, cel însărcinat cu aducere privind pe militari se executarea mandatului face prin comandantul unităţii constată aceasta într-un militare sau prin comandantul proces-verbal, care se garnizoanei. înaintează de îndată organului de urmărire penală sau, după caz, instanţei de judecată. (4) Dacă cel însărcinat cu464 executarea mandatului de aducere nu găseşte persoana prevăzută în mandat la adresa indicată, face cercetări şi, dacă acestea au rămas fără rezultat, încheie un proces- verbal care va cuprinde menţiuni despre cercetările făcute. Procesul-verbal se înaintează, de îndată, organului de urmărire penală sau, după caz, instanţei de judecată. (5) Executarea mandatelor de aducere privind pe militari se face prin comandantul unităţii militare sau prin poliţia militară. (6) Activităţile desfăşurate cu ocazia executării mandatului de aducere sunt consemnate într-un proces- verbal, care trebuie să cuprindă: a) numele, prenumele şi calitatea celui care îl încheie; b) locul unde este încheiat; c) menţiuni despre activităţile desfăşurate. Art. 267 Art. 1841 Au fost menţinute dispoziţiile legii vechi privind accesul la datele electronice de date. Accesul la bazele Accesul la bazele electronice de electronice de date date (1) În vederea realizării (1)În vederea realizării procedurii de citare, a procedurii de citare, a465 comunicării actelor de comunicării actelor de procedură sau a aducerii cu procedură sau a aducerii cu mandat la desfăşurarea mandat la desfăşurarea procedurilor, procurorul sau procedurilor, procurorul sau instanţa au drept de acces instanţa are drept de acces direct la bazele electronice direct la bazele electronice de de date deţinute de date deţinute de organele organele administraţiei de administraţiei de stat. stat. (2)Organele administraţiei (2) Organele administraţiei publice care deţin baze de stat care deţin baze electronice de date sunt obligate electronice de date sunt să colaboreze cu procurorul sau obligate să colaboreze cu cu instanţa de judecată, în procurorul sau cu instanţa vederea asigurării accesului de judecată în vederea direct al acestora la informaţiile asigurării accesului direct al existente în bazele electronice acestora la informaţiile de date. existente în bazele electronice de date, în condiţiile legii. Art. 268 Art. 185 Au fost menţinute dispoziţiile legii anterioare. Consecinţele nerespectării Consecinţele nerespectării termenului termenului (1) Când pentru exercitarea (1)Când pentru exercitarea unui unui drept procesual legea drept procesual legea prevede prevede un anumit termen, un anumit termen, nerespectarea acestuia nerespectarea acestuia atrage atrage decăderea din decăderea din exerciţiul exerciţiul dreptului şi dreptului şi nulitatea actului nulitatea actului făcut peste făcut peste termen. termen. (2)Când o măsură procesuală nu (2) Când o măsură poate fi luată decât pe un procesuală nu poate fi luată anumit termen, expirarea decât pe un anumit termen, acestuia atrage de drept expirarea acestuia atrage de încetarea efectului măsurii. drept încetarea efectului (3)Pentru celelalte termene466 măsurii. procedurale se aplică, în caz de (3) Pentru celelalte termene nerespectare, dispoziţiile procedurale se aplică, în caz privitoare la nulităţi. de nerespectare, dispoziţiile privitoare la nulităţi. Art. 269 Art. 186 Au fost menţinute dispoziţiile legii anterioare. Calculul termenelor Calculul termenelor procedurale procedurale (1) La calcularea termenelor (1)La calcularea termenelor procedurale se porneşte de procedurale se porneşte de la la ora, ziua, luna sau anul ora, ziua, luna sau anul prevăzut în actul care a menţionat în actul care a provocat curgerea provocat curgerea termenului, termenului, în afară de afară de cazul când legea cazul când legea dispune dispune altfel. altfel. (2)La calcularea termenelor pe (2) La calcularea termenelor ore sau pe zile nu se socoteşte pe ore sau pe zile nu se ora sau ziua de la care începe să socoteşte ora sau ziua de la curgă termenul, nici ora sau ziua care începe să curgă în care acesta se împlineşte. termenul, nici ora sau ziua (3)Termenele socotite pe luni în care acesta se împlineşte. sau pe ani expiră, după caz, la (3) Termenele socotite pe sfârşitul zilei corespunzătoare a luni sau pe ani expiră, după ultimei luni ori la sfârşitul zilei şi caz, la sfârşitul zilei lunii corespunzătoare din ultimul corespunzătoare a ultimei an. Dacă această zi cade într-o luni ori la sfârşitul zilei şi lună ce nu are zi lunii corespunzătoare din corespunzătoare, termenul ultimul an. Dacă această zi expiră în ultima zi a acelei luni. cade într-o lună care nu are (4)Când ultima zi a unui termen zi corespunzătoare, cade într-o zi nelucrătoare, termenul expiră în ultima zi termenul expiră la sfârşitul a acelei luni. primei zile lucrătoare care (4) Când ultima zi a unui urmează. termen cade într-o zi nelucrătoare, termenul expiră la sfârşitul primei zile467 lucrătoare care urmează. Art. 270 Art. 187 Art. 270 N.C.proc.pen. reia art. 187 din C.p.p.; element de noutate: Acte considerate ca făcute Acte considerate ca făcute în -alin. (2) – reglementează, în plus față de actualul cod, ipoteza actului comunicat in termen, însă în termen termen adresat unui organ judiciar necompetent. (1) Actul depus înăuntrul (1)Actul depus înăuntrul termenului prevăzut de lege termenului prevăzut de lege la la administraţia locului de administraţia locului de deţinere deţinere ori la unitatea ori la unitatea militară sau la militară sau la oficiul poştal oficiul poştal prin scrisoare prin scrisoare recomandată recomandată este considerat ca este considerat ca făcut în făcut în termen. Înregistrarea termen. Înregistrarea sau sau atestarea făcută de către atestarea făcută de către administraţia locului de deţinere administraţia locului de pe actul depus, recipisa oficiului deţinere pe actul depus, poştal, precum şi înregistrarea recipisa oficiului poştal, ori atestarea făcută de unitatea precum şi înregistrarea ori militară pe actul depus, servesc atestarea făcută de unitatea ca dovadă a datei depunerii militară pe actul depus actului. servesc ca dovadă a datei (2)Cu excepţia căilor de atac, depunerii actului. actul efectuat de procuror este (2) Dacă un act care trebuia considerat ca făcut în termen, făcut într-un anumit termen dacă data la care a fost trecut în a fost comunicat sau registrul de ieşire al parchetului transmis, din necunoaştere este înăuntrul termenului cerut ori dintr-o greşeală vădită a de lege pentru efectuarea expeditorului, înainte de actului. expirarea termenului, unui organ judiciar care nu are competenţă, se consideră că a fost depus în termen, chiar dacă actul ajunge la organul judiciar competent după expirarea termenului fixat. (3) Cu excepţia căilor de atac, actul efectuat de468 procuror este considerat ca făcut în termen dacă data la care a fost trecut în registrul de ieşire al parchetului este înăuntrul termenului cerut de lege pentru efectuarea actului. Art. 271 Art. 188 Modul de calcul al termenelor în cazul măsurilor privative de libertate se aplică și în cazul Calculul termenelor în cazul Calcularea termenelor în cazul măsurilor restrictive de drepturi. măsurilor privative sau măsurilor preventive restrictive de drepturi În calcularea termenelor privind În calculul termenelor măsurile preventive, ora sau ziua privind măsurile preventive de la care începe şi cea la care se sau orice măsuri restrictive sfârşeşte termenul intră în de drepturi, ora sau ziua de durata acestuia. la care începe şi cea la care se sfârşeşte termenul intră în durata acestuia. Art. 272 Art. 189 Au fost menţinute dispoziţiile legii anterioare. Acoperirea cheltuielilor Acoperirea cheltuielilor judiciare judiciare (1) Cheltuielile necesare (1)Cheltuielile necesare pentru pentru efectuarea actelor efectuarea actelor de procedură, de procedură, administrarea probelor, administrarea probelor, conservarea mijloacelor conservarea mijloacelor materiale de probă, retribuirea materiale de probă, apărătorilor, precum şi orice alte onorariile avocaţilor, cheltuieli ocazionate de precum şi orice alte desfăşurarea procesului penal se cheltuieli ocazionate de acoperă din sumele avansate de desfăşurarea procesului stat sau plătite de părţi. penal se acoperă din (2)Cheltuielile judiciare sumele avansate de stat sau prevăzute în alin. 1, avansate de plătite de părţi. stat, sunt cuprinse distinct, după (2) Cheltuielile judiciare caz, în bugetul de venituri şi prevăzute la alin. (1), cheltuieli al Ministerului Justiţiei, avansate de stat, sunt Ministerului Public şi469 cuprinse distinct, după caz, Ministerului Administraţiei şi în bugetul de venituri şi Internelor. cheltuieli al Ministerului Justiţiei, al Ministerului Public, precum şi al altor ministere de resort. Art. 273 Art. 190 În ceea ce priveşte sumele cuvenite martorului, expertului sau interpretului, a fost îndepărtată Sumele cuvenite Sumele cuvenite martorului, dispoziţia privind plata acestor sume imediat după înfăţişare, în cazul martorului. martorului, expertului şi expertului şi interpretului Deşi a fost înlăturată dispoziţia privind plata venitului de la locul de muncă, pe durata lipsei de la interpretului (1)Martorul, expertul şi serviciu, de către cel la care lucrează martorul, expertul sau interpretul, aceste sume vor fi (1) Martorul, expertul şi interpretul chemaţi de organul avansate tot de către angajator, deoarece art. 273 alin.5 prevede că se plătesc din fondul special interpretul chemaţi de de urmărire penală ori de alocat pentru cheltuieli judiciare doar cheltuielile de transport, întreţinere, locuinţă şi alte organul de urmărire penală instanţa de judecată au dreptul cheltuieli necesare, compensarea pentru martorul care nu este salariat, dar are venit din muncă ori de instanţă au dreptul la la restituirea cheltuielilor de şi, respectiv, retribuţia pentru îndeplinirea însărcinării date de către expert şi interpret, în restituirea cheltuielilor de transport, întreţinere, locuinţă şi cazurile şi în condiţiile prevăzute de dispoziţiile legale. transport, întreţinere, altor cheltuieli necesare, locuinţă şi a altor cheltuieli prilejuite de chemarea lor. necesare, prilejuite de (2)Martorul, expertul şi chemarea lor. interpretul care sunt salariaţi au (2) Martorul, expertul şi dreptul şi la venitul de la locul de interpretul care sunt muncă, pe durata lipsei de la salariaţi au dreptul la serviciu, pricinuită de chemarea venitul de la locul de la organul de urmărire penală muncă, pe durata lipsei de sau la instanţa de judecată. la serviciu pricinuite de (3)Martorul care nu este salariat, chemarea la organul de dar are venit din muncă, este urmărire penală sau la îndreptăţit să primească şi o instanţă. compensare. (3) Martorul care nu este (4)Expertul şi interpretul au salariat, dar are venit din dreptul şi la o retribuţie pentru muncă, este îndreptăţit să îndeplinirea însărcinării date, în primească o compensare. cazurile şi condiţiile prevăzute (4) Expertul şi interpretul au prin dispoziţii legale. dreptul la o retribuţie (5)Sumele acordate potrivit alin. pentru îndeplinirea 1, 3 şi 4 se plătesc pe baza însărcinării date, în cazurile dispoziţiilor luate de organul şi în condiţiile prevăzute care a dispus chemarea şi în faţa470 prin dispoziţii legale. căruia s-a prezentat martorul, (5) Sumele acordate potrivit expertul sau interpretul, din alin. (1), (3) şi (4) se plătesc fondul cheltuielilor judiciare pe baza dispoziţiilor luate special alocat. Aceste sume se de organul care a dispus plătesc martorului imediat după chemarea şi în faţa căruia s- înfăţişare, iar expertului şi a prezentat martorul, interpretului, după ce şi-au expertul sau interpretul, din îndeplinit însărcinările. fondul cheltuielilor judiciare (6)Suma care reprezintă venitul special alocat. arătat în alin. 2 se plăteşte de cel la care lucrează martorul, expertul sau interpretul. Art. 274 Art. 191 Art. 274 N.C.proc.pen. reia art. 191 C.p.p. Plata cheltuielilor avansate Plata cheltuielilor avansate de Elemente de noutate de stat în caz de renunţare stat în caz de condamnare -alin. (1) – extinde reglementarea actuală („în caz de condamnare”) cu alte trei cazuri: la urmărirea penală, (1)În caz de condamnare, renunțarea la urmărirea penală, amânarea aplicării pedepsei și renunțarea la aplicarea condamnare, amânarea inculpatul este obligat la plata pedepsei. aplicării pedepsei sau cheltuielilor judiciare avansate renunţarea la aplicarea de stat, cu excepţia cheltuielilor pedepsei privind interpreţii desemnaţi de (1) În caz de renunţare la organele judiciare, potrivit legii, urmărirea penală, precum şi în cazul în care s-a condamnare, amânare a dispus acordarea de asistenţă aplicării pedepsei sau gratuită, care rămân în sarcina renunţare la aplicarea statului. pedepsei, inculpatul este (2)Când sunt mai mulţi inculpaţi obligat la plata cheltuielilor condamnaţi, instanţa hotărăşte judiciare avansate de stat, partea din cheltuielile judiciare cu excepţia cheltuielilor datorate de fiecare. La stabilirea privind avocaţii din oficiu şi acestei părţi se ţine seama, interpreţii desemnaţi de pentru fiecare dintre inculpaţi, organele judiciare, care de măsura în care a provocat rămân în sarcina statului. cheltuielile judiciare. (2) Când sunt mai mulţi (3)Partea responsabilă inculpaţi, procurorul sau, civilmente, în măsura în care după caz, instanţa hotărăşte este obligată solidar cu partea din cheltuielile inculpatul la repararea pagubei,471 judiciare datorate de este obligată în mod solidar cu fiecare. La stabilirea acestei acesta şi la plata cheltuielilor părţi se ţine seama, pentru judiciare avansate de stat. fiecare dintre inculpaţi, de măsura în care a provocat cheltuielile judiciare. (3) Partea responsabilă civilmente, în măsura în care este obligată solidar cu inculpatul la repararea pagubei, este obligată în mod solidar cu acesta şi la plata cheltuielilor judiciare avansate de stat. Art. 275 Art. 192 Art. 275 N.C.proc.pen. reia art. 192 C.p.p. Elemente de noutate: Plata cheltuielilor avansate Plata cheltuielilor avansate de -alin. (1) pct. (1) – se renunță la cazul referitor la incidența art. 10 lit. b1 din C.p.p. (care nu se de stat în celelalte cazuri stat în celelalte cazuri mai regăsește în Noul Cod). (1) Cheltuielile judiciare (1) În caz de achitare sau de -alin. (1) pct. (2) - se renunță la cazul „înlocuirii răspunderii penale”. avansate de stat sunt încetare a procesului penal în -alin. (4) – caz nou reglementat: restituirea cauzei în procedura camerei preliminare. suportate după cum faţa instanţei de judecată, -alin. (5) – este reglementată, în plus față de norma actuală, și ipoteza respingerii plângerii urmează: cheltuielile judiciare avansate de formulate împotriva actelor și măsurilor dispuse de organele de urmărire penală. 1. în caz de achitare, de stat sunt suportate după cum către: urmează: a) persoana vătămată, în 1. În caz de achitare, de către: măsura în care i se reţine o a) partea vătămată, în măsura în culpă procesuală; care cheltuielile au fost b) partea civilă căreia i s-au determinate de aceasta; respins în totul pretenţiile b) partea civilă căreia i s-a civile, în măsura în care i se respins în totul pretenţiile civile, reţine o culpă procesuală; în măsura în care cheltuielile au c) inculpatul care a fost fost determinate de această obligat la repararea parte; prejudiciului; c) inculpat, în cazul când, deşi 2. în caz de încetare a achitat, a fost totuşi obligat la procesului penal, de către: repararea pagubei; a) inculpat, dacă există o d) inculpat, în cazul când a fost472 cauză de nepedepsire; achitat în temeiul art. 10 alin. 1 b) persoana vătămată, în lit. b1). caz de retragere a plângerii 2. În caz de încetare a procesului prealabile sau în cazul în penal, de către: care plângerea prealabilă a a) inculpat, dacă s-a dispus fost tardiv introdusă; înlocuirea răspunderii penale c) partea prevăzută în sau există o cauză de acordul de mediere, în cazul nepedepsire; în care a intervenit b) ambele părţi, în caz de medierea penală; împăcare; d) inculpatul şi persoana c) partea vătămată, în caz de vătămată, în caz de retragere a plângerii sau în cazul împăcare; în care plângerea a fost tardiv 3. dacă inculpatul cere introdusă. continuarea procesului 3. În caz de amnistie, prescripţie penal, cheltuielile judiciare sau retragere a plângerii, sunt suportate de către: precum şi în cazul existenţei a) persoana vătămată, unei cauze de nepedepsire, dacă atunci când aceasta şi-a inculpatul cere continuarea retras plângerea prealabilă procesului penal, cheltuielile ori s-a dispus clasarea în judiciare sunt suportate de temeiul dispoziţiilor art. 16 către: alin. (1) lit. a) - c) sau a) partea vătămată, atunci când achitarea inculpatului; în cauză se face aplicaţia art. 13 b) inculpat, atunci când se alin. 2; dispune clasarea pentru alte b) inculpat, atunci când în cauză situaţii decât cele prevăzute se face aplicaţia art. 13 alin. 3. în dispoziţiile art. 16 alin. (1) (11) În cazul în care s-a dispus lit. a) - c) ori încetarea neînceperea urmăririi penale, procesului penal; cheltuielile judiciare sunt 4. în caz de restituire a suportate de persoana care a cauzei la parchet în făcut sesizarea, în măsura în procedura camerei care se reţine exercitarea preliminare, cheltuielile abuzivă a acestui drept. judiciare sunt suportate de (2) În cazul declarării apelului ori către stat. recursului sau al introducerii (2) În cazul declarării oricărei alte cereri, cheltuielile473 apelului, recursului în judiciare sunt suportate de către casaţie ori al introducerii persoana căreia i s-a respins ori unei contestaţii sau oricărei care şi-a retras apelul, recursul alte cereri, cheltuielile sau cererea. judiciare sunt suportate de (3) În toate celelalte cazuri, către persoana căreia i s-a cheltuielile judiciare avansate de respins ori care şi-a retras stat rămân în sarcina acestuia. apelul, recursul în casaţie, (4) În cazul când mai multe părţi contestaţia sau cererea. sunt obligate la suportarea (3) În toate celelalte cazuri, cheltuielilor judiciare, instanţa cheltuielile judiciare hotărăşte partea din cheltuielile avansate de stat rămân în judiciare datorate de fiecare. sarcina acestuia. (5) Dispoziţiile prevăzute în alin. (4) În cazul când mai multe 1 pct. 1 lit. a) şi d), precum şi la părţi sau persoane pct. 2 şi 3, se aplică în mod vătămate sunt obligate la corespunzător şi în caz de suportarea cheltuielilor clasare, de scoatere de sub judiciare, instanţa hotărăşte urmărire sau de încetare a partea din cheltuielile urmăririi penale. judiciare datorate de (6) Cheltuielile pentru plata fiecare. interpreţilor desemnaţi de (5) Dispoziţiile alin. (1) pct. organele judiciare, potrivit legii, 1 şi 2 şi ale alin. (2) - (4) se pentru asistarea părţilor rămân, aplică în mod corespunzător în toate cazurile, în sarcina în cazul dispunerii în cursul statului. urmăririi penale a unei soluţii de clasare şi în situaţia respingerii unei plângeri formulate împotriva actelor şi măsurilor dispuse de organele de urmărire penală. (6) Cheltuielile pentru plata interpreţilor desemnaţi de organele judiciare, potrivit legii, rămân în sarcina474 statului. Art. 276 Art. 193 Art. 176 N.C.proc.pen. reia art. 193 C.p.p. Plata cheltuielilor judiciare Plata cheltuielilor judiciare Elemente de noutate: făcute de părţi făcute de părţi -alin. (1) – Alături de condamnare, sunt prevăzute, suplimentar, alte trei cazuri: renunțarea la (1) În caz de condamnare, (1)Inculpatul este obligat să urmărirea penală, renunțarea la aplicarea pedepsei și amânarea aplicării pedepsei. renunţare la urmărirea plătească părţii vătămate în caz -alin. (3) alături de renunțarea la pretențiile civile, sunt prevăzute, suplimentar, alte trei cazuri: penală, renunţare la de condamnare, precum şi părţii tranzacția, medierea și recunoașterea pretențiilor civile. aplicarea pedepsei sau de civile căreia i s-a admis acţiunea amânare a aplicării civilă, cheltuielile judiciare pedepsei, inculpatul este făcute de acestea. obligat să plătească (2)Când acţiunea civilă este persoanei vătămate, admisă numai în parte, instanţa precum şi părţii civile căreia poate obliga pe inculpat la plata i s-a admis acţiunea civilă totală sau parţială a cheltuielilor cheltuielile judiciare făcute judiciare. de acestea. (3)În caz de renunţare la (2) Când acţiunea civilă este acţiunea civilă, instanţa se admisă numai în parte, pronunţă asupra cheltuielilor la instanţa îl poate obliga pe cererea părţilor. inculpat la plata totală sau (4)În situaţiile prevăzute în alin. parţială a cheltuielilor 1 şi 2, când sunt mai mulţi judiciare. condamnaţi, ori dacă există şi (3) În caz de renunţare la parte responsabilă civilmente, se pretenţiile civile, precum şi aplică în mod corespunzător în caz de tranzacţie, dispoziţiile art. 191 alin. 2 şi 3. mediere ori recunoaştere a (5)În caz de achitare, partea pretenţiilor civile, instanţa vătămată este obligată să dispune asupra cheltuielilor plătească inculpatului şi părţii conform înţelegerii părţilor. responsabile civilmente (4) În situaţiile prevăzute la cheltuielile judiciare făcute de alin. (1) şi (2), când sunt mai aceştia, în măsura în care au fost mulţi inculpaţi ori dacă provocate de partea vătămată. există şi parte responsabilă (6)În celelalte cazuri privind civilmente, se aplică în mod restituirea cheltuielilor judiciare corespunzător dispoziţiile făcute de părţi în cursul art. 274 alin. (2) şi (3). procesului penal, instanţa (5) În caz de achitare, stabileşte obligaţia de restituire475 persoana vătămată sau potrivit legii civile. partea civilă este obligată să plătească inculpatului şi, după caz, părţii responsabile civilmente cheltuielile judiciare făcute de aceştia, în măsura în care au fost provocate de persoana vătămată sau de partea civilă. (6) În celelalte cazuri instanţa stabileşte obligaţia de restituire potrivit legii civile. Art. 277 Art. 194 Au fost menţinute dispoziţiile din legea veche. Modificări în acte Modificări în acte procedurale procedurale (1)Orice adăugare, corectură ori (1) Orice adăugare, suprimare făcută în cuprinsul corectură ori suprimare unui act procedural este ţinută făcută în cuprinsul unui act în seamă, numai dacă aceste procedural este luată în modificări sunt confirmate în considerare numai dacă scris, în cuprinsul sau la sfârşitul aceste modificări sunt actului, de către cei care l-au confirmate în scris, în semnat. cuprinsul sau la sfârşitul (2)Modificările neconfirmate, actului, de către cei care l- dar care nu schimbă înţelesul au semnat. frazei, rămân valabile. (2) Modificările (3)Locurile nescrise în cuprinsul neconfirmate, dar care nu unei declaraţii trebuie barate, schimbă înţelesul frazei, astfel încât să nu se poată face rămân valabile. adăugări. (3) Locurile nescrise în cuprinsul unei declaraţii trebuie barate, astfel încât să nu se poată face adăugări.476 Art. 278 Art. 195 Au fost menţinute dispoziţiile din legea veche, dispoziţia suferind reformulări necesare în Îndreptarea erorilor Îndreptarea erorilor materiale vederea adaptării la noile funcţii judiciare. materiale (1)Erorile materiale evidente din (1) Erorile materiale cuprinsul unui act procedural se evidente din cuprinsul unui îndreaptă de însuşi organul de act procedural se îndreaptă urmărire penală sau de instanţa de însuşi organul de de judecată care a întocmit urmărire penală, de actul, la cererea celui interesat judecătorul de drepturi şi ori din oficiu. libertăţi sau de cameră (2)În vederea îndreptării erorii, preliminară ori de instanţa părţile pot fi chemate spre a da care a întocmit actul, la lămuriri. cererea celui interesat ori (3)Despre îndreptarea efectuată, din oficiu. organul de urmărire penală sau (2) În vederea îndreptării instanţa de judecată, după caz, erorii, părţile pot fi chemate întocmeşte un proces-verbal sau spre a da lămuriri. o încheiere, făcându-se (3) Despre îndreptarea menţiune şi la sfârşitul actului efectuată organul judiciar corectat. întocmeşte, după caz, un proces-verbal sau o încheiere, făcându-se menţiune şi la sfârşitul actului corectat. Art. 279 Art. 196 Au fost menţinute dispoziţiile din legea veche, dispoziţia suferind reformulări necesare în Înlăturarea unor omisiuni Înlăturarea unor omisiuni vederea adaptării la noile funcţii judiciare. vădite vădite Dispoziţiile art. 278 se aplică Dispoziţiile art. 195 se aplică şi în şi în cazul când organul cazul când organul de urmărire judiciar, ca urmare a unei penală sau instanţa, ca urmare a omisiuni vădite, nu s-a unei omisiuni vădite, nu s-a pronunţat asupra sumelor pronunţat asupra sumelor pretinse de martori, experţi, pretinse de martori, experţi, interpreţi, avocaţi, potrivit interpreţi, apărători, potrivit art. art. 272 şi 273, precum şi cu 189 sau 190, precum şi cu privire privire la restituirea la restituirea lucrurilor sau la lucrurilor sau la ridicarea ridicarea măsurilor asigurătorii.477 măsurilor asigurătorii. Art. 280 Art. 197 Art. 280 – 282 N.C.proc.pen. își propun reformarea materiei nulităților (actualmente Efectele nulităţii Încălcările care atrag nulitatea reglementate în art. 197 C.p.p.) dar, surprinzător, nu prin sporirea exigenței în ceea ce privește (1) Încălcarea dispoziţiilor (1) Încălcările dispoziţiilor legale aplicarea strictă a legii (preeminența principiului legalității asupra oportunității justificative). legale care reglementează care reglementează Astfel, se reduc cazurile de nulitate absolută, se suplimentează condițiile care trebuie desfăşurarea procesului desfăşurarea procesului penal îndeplinite pentru a se putea invoca nulitățile relative etc. penal atrage nulitatea atrag nulitatea actului, numai Elemente de noutate: actului în condiţiile atunci când s-a adus o vătămare -art. 281 – Este eliminat dintre cazurile de nulitate absolută cazul nerespectării, de către prevăzute expres de care nu poate fi înlăturată decât parchet, a dispozițiilor referitoare la competența materială și după calitatea persoanei. prezentul cod. prin anularea acelui act. De exemplu, trimiterea în judecată a unui general în activitate de către Parchetul de pe (2) Actele îndeplinite (2) Dispoziţiile relative la lângă Judecătoria X, pentru săvârșirea infracțiunii de trădare, ar putea fi, eventual, sancționată ulterior actului care a fost competenţa după materie sau cu nulitatea relativă, dar numai dacă cel care o invocă justifică o vătămare a drepturilor sale și declarat nul sunt la rândul după calitatea persoanei, la un interes procesual propriu (?), conform art. 282 alin. 1, 2 C.p.p. lor lovite de nulitate, atunci sesizarea instanţei, la -Nici măcar normele de competență a instanței, după materie sau după calitatea persoanei, nu când există o legătură compunerea acesteia şi la rămân sacrosancte, nulitatea absolută intervenind doar în anumite circumstanțe (art. 281 alin. directă între acestea şi actul publicitatea şedinţei de judecată (1) lit. b din N.C.proc.pen.). declarat nul. sunt prevăzute sub sancţiunea -art. 282 alin. (2) N.C.proc.pen. consacră, alături de vătămarea drepturilor o nouă condiție (3) Atunci când constată nulităţii. De asemenea, sunt pentru ca nulitatea relativă să poată fi invocată: interesul procesual propriu (?). nulitatea unui act, organul prevăzute sub sancţiunea Nu se mai regăsește în actuala reglementare, posibilitatea instanței de a lua în considerare, din judiciar dispune, când este nulităţii şi dispoziţiile relative la oficiu, încălcările legii în regimul nulității relative, chiar dacă sunt necesare pentru aflarea necesar şi dacă este posibil, participarea procurorului, adevărului (această posibilitate este consacrată în art. 197 alin. 4 din actual Cod). refacerea acelui act cu prezenţa învinuitului sau a Sunt reglementate, în schimb, modalități de acoperire a nulității relative (art. 282 alin. (5) respectarea dispoziţiilor inculpatului şi asistarea acestora N.C.proc.pen.). legale. de către apărător, când sunt Anumite cazuri de nulitate absolută – cele în legătură cu exercitarea dreptului la apărare – obligatorii, potrivit legii, precum nu mai pot fi invocate „în orice stare a procesului”, ca acum (art. 197 alin. (3) C.p.p.), ci doar şi la efectuarea referatului de până la momente procesuale determinate (art. 281 alin. (4) N.C.proc.pen.). evaluare în cauzele cu infractori Sunt anulabile actele subsecvente actului declarat nul, dar numai dacă între acestea există minori. o legătură directă (art. 280 alin. (2) N.C.proc.pen.). (3) Nulitatea prevăzută în alin. 2 nu poate fi înlăturată în nici un mod. Ea poate fi invocată în orice stare a procesului şi se ia în considerare chiar din oficiu. (4) Încălcarea oricărei alte dispoziţii legale decât cele prevăzute în alin. 2 atrage nulitatea actului în condiţiile478 alin. 1, numai dacă a fost invocată în cursul efectuării actului când partea este prezentă sau la primul termen de judecată cu procedura completă când partea a lipsit la efectuarea actului. Instanţa ia în considerare din oficiu încălcările, în orice stare a procesului, dacă anularea actului este necesară pentru aflarea adevărului şi justa soluţionare a cauzei. (5) În situaţiile prevăzute în alin. 1 şi 4, în cazul în care refacerea actului anulabil se poate face în faţa instanţei care a constatat, prin încheiere, încălcarea dispoziţiilor legale, aceasta acordă un termen scurt pentru refacerea imediată a actului. Art. 281 Nulităţile absolute (1) Determină întotdeauna aplicarea nulităţii încălcarea dispoziţiilor privind: a) compunerea completului de judecată; b) competenţa materială şi competenţa personală a instanţelor judecătoreşti, atunci când judecata a fost efectuată de o instanţă inferioară celei legal competente; c) publicitatea şedinţei de judecată;479 d) participarea procurorului, atunci când participarea sa este obligatorie potrivit legii; e) prezenţa suspectului sau a inculpatului, atunci când participarea sa este obligatorie potrivit legii; f) asistarea de către avocat a suspectului sau a inculpatului, precum şi a celorlalte părţi, atunci când asistenţa este obligatorie. (2) Nulitatea absolută se constată din oficiu sau la cerere. (3) Încălcarea dispoziţiilor legale prevăzute la alin. (1) lit. a) - d) poate fi invocată în orice stare a procesului. (4) Încălcarea dispoziţiilor legale prevăzute la alin. (1) lit. e) şi f) trebuie invocată: a) până la încheierea procedurii în camera preliminară, dacă încălcarea a intervenit în cursul urmăririi penale sau în procedura camerei preliminare; b) în orice stare a procesului, dacă încălcarea a intervenit în cursul judecăţii; c) în orice stare a procesului, indiferent de momentul la care a480 intervenit încălcarea, când instanţa a fost sesizată cu un acord de recunoaştere a vinovăţiei. Art. 282 Nulităţile relative (1) Încălcarea oricăror dispoziţii legale în afara celor prevăzute la art. 281 determină nulitatea actului atunci când prin nerespectarea cerinţei legale s-a adus o vătămare drepturilor părţilor ori ale subiecţilor procesuali principali, care nu poate fi înlăturată altfel decât prin desfiinţarea actului. (2) Nulitatea relativă poate fi invocată de procuror, suspect, inculpat, celelalte părţi sau persoana vătămată, atunci când există un interes procesual propriu în respectarea dispoziţiei legale încălcate. (3) Nulitatea relativă se invocă în cursul sau imediat după efectuarea actului ori cel mai târziu în termenele prevăzute la alin. (4). (4) Încălcarea dispoziţiilor legale prevăzute la alin. (1) poate fi invocată: a) până la închiderea procedurii de cameră481 preliminară, dacă încălcarea a intervenit în cursul urmăririi penale sau în această procedură; b) până la primul termen de judecată cu procedura legal îndeplinită, dacă încălcarea a intervenit în cursul urmăririi penale, când instanţa a fost sesizată cu un acord de recunoaştere a vinovăţiei; c) până la următorul termen de judecată cu procedura completă, dacă încălcarea a intervenit în cursul judecăţii. (5) Nulitatea relativă se acoperă atunci când: a) persoana interesată nu a invocat-o în termenul prevăzut de lege; b) persoana interesată a renunţat în mod expres la invocarea nulităţii. Art. 283 Art. 198 Art. 383 N.C.proc.pen. reia art. 198 C.p.p. Elemente de noutate: Abateri judiciare Abateri judiciare -alin. (2) – adaugă un caz nou de abatere judiciară: părăsirea, fără un motiv întemeiat sau fără (1) Următoarele abateri (1)Următoarele abateri săvârşite permisiune, a locului unde urmează a fi audiată partea vătămată, martorul etc. săvârşite în cursul în cursul procesului penal se -alin. (3) – lipsa nejustificată a avocatului este sancționată majorat. Despre sancțiunea aplicată procesului penal se sancţionează cu amendă este informat și Baroul. sancţionează cu amendă judiciară de la 100 lei la 1.000 -alin. (4) lit. „l” – o nouă abatere judiciară: neîndeplinirea de către martori a obligației de a judiciară de la 100 lei la lei: încunoștința organele judiciare despre schimbarea locuinței. 1.000 lei: a) neîndeplinirea sau -alin. (4) lit. „h” – o nouă abatere judiciară, săvârșită de către avocați. a) neîndeplinirea în mod îndeplinirea greşită ori cu -alin. (4) lit. „o” – o nouă abatere judiciară săvârșită de către furnizorii de serviciu de nejustificat sau îndeplinirea întârziere a lucrărilor de citare telecomunicații informatice sau financiare. greşită ori cu întârziere a sau de comunicare a actelor -alin. (4) lit. „p” – o nouă abatere judiciară săvârșită de către de către unitățile poștale etc. lucrărilor de citare sau de procedurale, de transmitere a -alin. (4) lit. „q” – un nou caz de abatere disciplinară.482 comunicare a actelor dosarelor, precum şi a oricăror procedurale, de transmitere alte lucrări, dacă prin acestea s- a dosarelor, precum şi a au provocat întârzieri în oricăror alte lucrări, dacă desfăşurarea procesului penal; prin aceasta s-au provocat b) neîndeplinirea ori îndeplinirea întârzieri în desfăşurarea greşită a îndatoririlor de procesului penal; înmânare ori de comunicare a b) neîndeplinirea ori citaţiilor sau a celorlalte acte îndeplinirea greşită a procedurale, precum şi îndatoririlor de înmânare a neexecutarea mandatelor de citaţiilor sau a celorlalte aducere; acte procedurale, precum şi b1) lipsa nejustificată a neexecutarea mandatelor apărătorului ales sau desemnat de aducere. din oficiu fără a asigura (2) Lipsa nejustificată a substituirea, în condiţiile legii, martorului, precum şi a ori înlocuirea sau refuzul persoanei vătămate, părţii acestuia de a asigura apărarea. civile sau părţii civilmente (2)Lipsa nejustificată a responsabile, chemate să martorului, a părţii vătămate sau dea declaraţii, sau a părţii responsabile civilmente părăsirea, fără permisiune se sancţionează cu amendă de la ori fără un motiv întemeiat, 250 lei la 3.000 lei. a locului unde urmează a fi (3)Lipsa nejustificată a audiate se sancţionează cu apărătorului ales sau desemnat amendă judiciară de la 250 din oficiu fără a asigura lei la 5.000 lei. substituirea, în condiţiile legii, (3) Lipsa nejustificată a ori înlocuirea sau refuzul avocatului ales sau acestuia de a asigura apărarea desemnat din oficiu, fără a se sancţionează cu amendă asigura substituirea, în judiciară de la 250 lei la 3.000 condiţiile legii, sau refuzul lei. nejustificat al acestuia de a (4)Următoarele abateri săvârşite asigura apărarea, în în cursul procesului penal se condiţiile în care s-a sancţionează cu amendă asigurat exercitarea deplină judiciară de la 500 lei la 5.000 a tuturor drepturilor lei: procesuale, se sancţionează a) împiedicarea în orice mod a483 cu amendă judiciară de la exercitării, în legătură cu 500 lei la 5.000 lei. Baroul procesul, a atribuţiilor ce revin de avocaţi este informat cu organelor judiciare, personalului privire la amendarea unui auxiliar de specialitate al membru al baroului. instanţelor judecătoreşti şi al (4) Următoarele abateri parchetelor, experţilor săvârşite în cursul desemnaţi de organul judiciar în procesului penal se condiţiile legii, agenţilor sancţionează cu amendă procedurali, precum şi altor judiciară de la 500 lei la salariaţi ai instanţelor şi 5.000 lei: parchetelor; a) împiedicarea în orice b) lipsa nejustificată a expertului mod a exercitării, în sau interpretului legal citat; legătură cu procesul, a c) tergiversarea de către expert atribuţiilor care revin sau interpret a îndeplinirii organelor judiciare, însărcinărilor primite; personalului auxiliar de d) neîndeplinirea de către orice specialitate al instanţelor persoană a obligaţiei de judecătoreşti şi al prezentare, la cererea organului parchetelor, experţilor de urmărire penală sau a desemnaţi de organul instanţei de judecată, a judiciar în condiţiile legii, obiectelor ori înscrisurilor cerute agenţilor procedurali, de acestea, precum şi precum şi altor salariaţi ai neîndeplinirea aceleiaşi obligaţii instanţelor şi parchetelor; de către reprezentantul legal al b) lipsa nejustificată a persoanei juridice sau de cel expertului sau interpretului însărcinat cu aducerea la legal citat; îndeplinire a acestei obligaţii; c) tergiversarea de către e) nerespectarea obligaţiei de expert sau interpret a păstrare, prevăzută în art. 109 îndeplinirii însărcinărilor alin. 5; primite; f) neluarea de către d) neîndeplinirea de către reprezentantul legal al persoanei orice persoană a obligaţiei juridice în cadrul căreia urmează de prezentare, la cererea a se efectua o expertiză a organului de urmărire măsurilor necesare pentru penală sau a instanţei de efectuarea acesteia sau pentru484 judecată, a obiectelor ori efectuarea la timp a expertizei, înscrisurilor cerute de precum şi împiedicarea de către acestea, precum şi orice persoană a efectuării neîndeplinirea aceleiaşi expertizei în condiţiile legii; obligaţii de către g) nerespectarea de către părţi, reprezentantul legal al apărătorii acestora, martori, persoanei juridice sau de cel experţi, interpreţi sau orice alte însărcinat cu aducerea la persoane a măsurilor luate de îndeplinire a acestei către preşedintele completului obligaţii; de judecată potrivit art. 298; e) nerespectarea obligaţiei h) manifestările ireverenţioase de păstrare, prevăzută la ale părţilor, apărătorilor art. 160 alin. (3); acestora, martorilor, experţilor, f) neluarea de către interpreţilor sau ale oricăror alte reprezentantul legal al persoane, faţă de judecător sau persoanei juridice în cadrul procuror; căreia urmează a se efectua i) nerespectarea de către o expertiză a măsurilor învinuit sau inculpat a obligaţiei necesare pentru efectuarea de a încunoştinţa în scris, în acesteia sau pentru termen de 3 zile, organele efectuarea la timp a judiciare despre orice schimbare expertizei, precum şi a locuinţei pe parcursul împiedicarea de către orice procesului penal; persoană a efectuării j) neîndeplinirea de către expertizei în condiţiile legii; organul de cercetare penală a g) nerespectarea de către dispoziţiilor scrise ale părţi, avocaţii acestora, procurorului, în termenul stabilit martori, experţi, interpreţi de acesta; sau orice alte persoane a k) abuzul de drept constând în măsurilor luate de către exercitarea cu rea-credinţă a preşedintele completului de drepturilor procesuale şi judecată potrivit art. 352 procedurale de către părţi, alin. (9) sau art. 359; reprezentanţii legali ai acestora h) nerespectarea de către ori consilierii juridici. avocaţii părţilor a măsurilor (5)Amenzile judiciare aplicate luate de către preşedintele constituie venituri la bugetul de completului de judecată stat, cuprinzându-se distinct în485 potrivit art. 359, cu excepţia bugetul Ministerului Public sau situaţiilor când aceştia Ministerului Justiţiei, după caz, susţin cereri, excepţii, potrivit legii. concluzii pe fondul cauzei, (6)Aplicarea amenzii judiciare nu precum şi atunci când înlătură răspunderea penală, în procedează la audierea cazul în care fapta constituie părţilor, martorilor şi infracţiune. experţilor; i) manifestările ireverenţioase ale părţilor, martorilor, experţilor, interpreţilor sau ale oricăror alte persoane faţă de judecător sau procuror; j) Abrogată k) nerespectarea de către suspect sau inculpat a obligaţiei de a încunoştinţa în scris, în termen de cel mult 3 zile, organele judiciare despre orice schimbare a locuinţei pe parcursul procesului penal; l) neîndeplinirea de către martor a obligaţiei de a încunoştinţa organele judiciare, în termen de cel mult 5 zile, despre schimbarea locuinţei pe parcursul procesului penal, potrivit art. 120 alin. (2) lit. c); m) neîndeplinirea în mod nejustificat de către organul de cercetare penală a dispoziţiilor scrise ale procurorului, în termenul486 stabilit de acesta; n) abuzul de drept constând în exercitarea cu rea- credinţă a drepturilor procesuale şi procedurale de către părţi, reprezentanţii legali ai acestora ori consilierii juridici; o) neîndeplinirea obligaţiei prevăzute la art. 142 alin. (2) sau a obligaţiei prevăzute la art. 152 alin. (5) de către furnizorii de servicii de telecomunicaţii informatice sau financiare; p) neîndeplinirea obligaţiei prevăzute la art. 147 alin. (5) de către unităţile poştale ori de transport sau orice alte persoane fizice ori juridice care efectuează activităţi de transport sau transfer de informaţii; q) neîndeplinirea obligaţiei prevăzute la art. 153 alin. (4) de către furnizorul de servicii sau de persoana în posesia căreia sunt sau care are sub control datele prevăzute la art. 153 alin. (1). (5) Amenzile judiciare aplicate constituie venituri la bugetul de stat, cuprinzându-se distinct în bugetul Ministerului Public487 sau al Ministerului Administraţiei şi Internelor, al Ministerului Justiţiei, după caz, potrivit legii. (6) Aplicarea amenzii judiciare nu înlătură răspunderea penală, în cazul în care fapta constituie infracţiune. Art. 284 Art. 199 Art. 284 N.C.proc.pen. reia art. 199 C.p.p., fiind introduse în reglementare noile funcțiuni Procedura privitoare la Procedura privitoare la amenda judiciare: judecătorul de drepturi și libertăți și judecătorul de cameră preliminară. amenda judiciară judiciară Alin. (4) consacră controlul judecătorului de drepturi și libertăți asupra ordonanței procurorului (1) Amenda se aplică de (1)Amenda se aplică de organul de aplicare a amenzii. organul de urmărire penală de urmărire penală, prin prin ordonanţă, iar de ordonanţă, iar de instanţa de judecătorul de drepturi şi judecată, prin încheiere. libertăţi, de judecătorul de (2)Persoana amendată poate cameră preliminară şi de cere scutirea de amendă ori instanţa de judecată, prin reducerea amenzii. Cererea de încheiere. scutire sau de reducere se poate (2) Persoana amendată face în termen de 10 zile de la poate cere anularea ori comunicarea ordonanţei ori a reducerea amenzii. Cererea încheierii de amendare. de anulare sau de reducere (3)Dacă persoana amendată se poate face în termen de justifică de ce nu a putut 10 zile de la comunicarea îndeplini obligaţia sa, organul de ordonanţei ori a încheierii urmărire penală sau instanţa de de amendare. judecată, apreciind, dispune (3) Dacă persoana scutirea sau reducerea amenzii. amendată justifică de ce nu şi-a putut îndeplini obligaţia, judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau instanţa de judecată poate dispune anularea ori reducerea488 amenzii. (4) Cererea de anulare sau de reducere a amenzii aplicate prin ordonanţă va fi soluţionată de judecătorul de drepturi şi libertăţi, prin încheiere. (5) Cererea de anulare sau de reducere a amenzii aplicate prin încheiere va fi soluţionată de un alt judecător de drepturi şi libertăţi, respectiv de un alt judecător de cameră preliminară ori de un alt complet, prin încheiere. Partea Specială PARTEA SPECIALĂ TITLUL I Urmărirea penală CAPITOLUL I Art. 5 din Legea nr. 255/2013 pentru punerea în aplicare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de Dispoziţii generale procedură penală şi pentru modificarea şi completarea unor acte normative care cuprind dispoziţii procesual penale prevede: (1) Cauzele aflate în cursul urmăririi penale la data intrării în vigoare a legii noi rămân în competenţa organelor de urmărire penală legal sesizate, urmând a fi soluţionate potrivit acesteia, cu excepţia cauzelor de competenţa parchetelor militare şi a secţiilor militare din cadrul parchetelor competente. (2) Sesizarea instanţei în cauzele prevăzute la alin. (1) se va face potrivit normelor de competenţă din legea nouă. (3) La judecarea cauzelor şi la soluţionarea propunerilor, contestaţiilor, plângerilor sau a oricăror alte cereri în care cercetarea penală a fost efectuată de Direcţia Naţională Anticorupţie potrivit legii vechi, precum şi a celor care au rămas în competenţa acesteia în condiţiile alin. (1), participă procurori din cadrul Direcţiei Naţionale Anticorupţie.489 ART. 285 ART. 200 Obiectul urmăririi penale Obiectul urmăririi penale Se înlocuiește termenul de ”făptuitori” cu cel de ”persoane care au săvârșit o infracțiune”. (1) Urmărirea penală are Urmărirea penală are ca Termenul de ”făptuitor” este însă utilizat și de N.C.P.P. (a se vedea în acest sens art. 44 alin. 1-2, ca obiect strângerea obiect strângerea probelor art. 48 alin. 1 lit.a, art. 61 alin. 2-3, art. 62 alin. 1 și 3, art. 147 alin. 1, art. 148, art. 154 alin. 1-2, probelor necesare cu privire necesare cu privire la existenţa art. 158 alin. 7 lit. h, I, art. 2521 alin. 5, art. 289 alin. 2 și 8, art. 293 alin. 2, art. 296 alin. 3, art. la existenţa infracţiunilor, la infracţiunilor, la identificarea 310, art. 321 alin. 3, art. 360 alin. 1, art. 452 alin. 2 și art. 567 N.C.P.P.). identificarea persoanelor făptuitorilor şi la stabilirea care au săvârşit o răspunderii acestora, pentru a se Se precizează în mod expres faptul că urmăririea penală are caracter nepublic. infracţiune şi la stabilirea constata dacă este sau nu cazul răspunderii penale a să se dispună trimiterea în acestora, pentru a se judecată. constata dacă este sau nu cazul să se dispună trimiterea în judecată. (2) Procedura din cursul urmăririi penale este nepublică. ART. 286 ART. 203 Noul Cod de Procedură Penală nu mai prevede rezoluția ca act al procurorului și al organelor de Actele organelor de Ordonanţele organului de cercetare penală, ceea ce reprezintă o simplificare a activității acestora. urmărire penală urmărire penală Se precizează conținutul și structura ordonanței. Se prevede pentru prima dată, în mod expres, faptul că organele de cercetare penală (1) Procurorul dispune În desfăşurarea urmăririi formulează propuneri prin referat (în C. pr. pen. din 1968, această precizare exista numai cu asupra actelor sau penale, organul de urmărire privire la referatul întocmit la terminarea cercetării penale, respectiv în art. 256 C. pr. pen., art. măsurilor procesuale şi dispune asupra actelor sau 258-260 C. pr.pen.). soluţionează cauza prin măsurilor procesuale prin ordonanţă, dacă legea nu ordonanţă, acolo unde legea prevede altfel. prevede aceasta, iar în celelalte (2) Ordonanţa trebuie să cazuri prin rezoluţie motivată. cuprindă: Ordonanţa trebuie să fie a) denumirea parchetului motivată şi să cuprindă şi data emiterii; totdeauna data şi locul490 b) numele, prenumele şi întocmirii, numele, prenumele şi calitatea celui care o calitatea celui care o întocmeşte, întocmeşte; cauza la care se referă, obiectul c) fapta care face obiectul actului sau măsurii procesuale, urmăririi penale, încadrarea temeiul legal al acesteia şi juridică a acesteia şi, după semnătura celui care a întocmit- caz, datele privitoare la o. Ordonanţa va cuprinde de persoana suspectului sau asemenea menţiunile speciale inculpatului; prevăzute de lege pentru d) obiectul actului sau anumite acte sau măsuri. măsurii procesuale ori, după Când organul de cercetare caz, tipul soluţiei, precum şi penală consideră că este cazul să motivele de fapt şi de drept fie luate anumite măsuri, face ale acestora; propuneri motivate. e) date referitoare la măsurile asigurătorii, măsurile de siguranţă cu caracter medical şi măsurile preventive luate în cursul urmăririi; f) alte menţiuni prevăzute de lege; g) semnătura celui care a întocmit-o. (3) Abrogat (4) Organele de cercetare penală dispun, prin ordonanţă, asupra actelor şi măsurilor procesuale şi formulează propuneri prin referat. Dispoziţiile alin. (2) se aplică în mod corespunzător. ART. 287 ART. 205 Se schimbă regula, în sensul că se înaintează instanței copii numerotate şi certificate ale actelor Păstrarea unor acte de Păstrarea unor acte de de urmărire penală, originale rămânând la organul de urmărire penală. urmărire penală urmărire penală Se elimină astfel riscul pierderii sau sustragerii actelor originale; copiile actelor rămân arhivate491 la dosarul instanței. (1) Când legea prevede că (1) Când legea prevede că un un act sau o măsură act sau o măsură procesuală procesuală trebuie să fie trebuie să fie încuviinţată, încuviinţată, autorizată sau autorizată sau confirmată de confirmată, un exemplar al procuror, un exemplar al actului rămâne la procuror. ordonanţei sau al actului (2) În cazurile în care procesual rămâne la procuror. procurorul sesizează (2) În cazurile în care judecătorul de drepturi şi procurorul înaintează dosarul libertăţi, judecătorul de cauzei instanţei în vederea cameră preliminară ori alte soluţionării propunerilor ori autorităţi prevăzute de lege, cererilor formulate în cursul în vederea soluţionării urmăririi penale, acesta sau propunerilor ori cererilor organul de cercetare penală formulate în cursul urmăririi păstrează copii de pe toate penale, va înainta copii actele dosarului, în vederea numerotate şi certificate de continuării urmăririi penale. grefa parchetului de pe (3) În cazurile în care, în cursul actele dosarului ori numai urmăririi penale, dosarul cauzei de pe cele care au legătură este solicitat în acelaşi timp de cu cererea sau propunerea instanţe diferite, procurorul formulată. Organul de înaintează copii numerotate şi urmărire penală păstrează certificate de grefa parchetului originalul actelor, în de pe toate actele dosarului. vederea continuării Organul de urmărire penală urmăririi penale. păstrează originalul actelor dosarului, în vederea continuării urmăririi penale.492 CAPITOLUL II Sesizarea organelor de urmărire penală SECŢIUNEA 1 Reglementări generale ART. 288 ART. 221 Sesizarea din oficiu este explicată în art. 292 N.C.P.P. Modurile de sesizare Modurile de sesizare (1) Organul de urmărire Organul de urmărire penală penală este sesizat prin este sesizat prin plângere sau plângere sau denunţ, prin denunţ, ori se sesizează din actele încheiate de alte oficiu când află pe orice altă cale organe de constatare că s-a săvârşit o infracţiune. În prevăzute de lege ori se cazul în care organul de urmărire sesizează din oficiu. penală se sesizează din oficiu, (2) Când, potrivit legii, încheie un proces-verbal în acest punerea în mişcare a sens. acţiunii penale se face numai la plângerea Când, potrivit legii, punerea în prealabilă a persoanei mişcare a acţiunii penale se face vătămate, la sesizarea numai la plângerea prealabilă ori formulată de persoana la sesizarea sau cu autorizarea prevăzută de lege ori cu organului prevăzut de lege, autorizarea organului urmărirea penală nu poate prevăzut de lege, acţiunea începe în lipsa acestora. penală nu poate fi pusă în De asemenea, urmărirea mişcare în lipsa acestora. penală nu poate începe fără (3) În cazul infracţiunilor exprimarea dorinţei guvernului săvârşite de militari, străin în cazul infracţiunii sesizarea comandantului prevăzute în art. 171 din Codul este necesară numai în ceea penal. ce priveşte infracţiunile Când prin săvârşirea unei prevăzute la art. 413 - 417 infracţiuni s-a produs o pagubă din Codul penal. uneia din unităţile la care se referă art. 145 din Codul penal,493 unitatea păgubită este obligată să sesizeze de îndată organul de urmărire penală, să prezinte situaţii explicative cu privire la întinderea pagubei, date cu privire la faptele prin care paguba a fost pricinuită şi să se constituie parte civilă. ART. 225 Sesizarea la cererea organului competent Când legea prevede că începerea urmăririi penale nu poate avea loc fără o sesizare specială, aceasta trebuie făcută în scris şi semnată de către organul competent. În actul de sesizare trebuie să se arate în mod corespunzător datele prevăzute în art. 222 alin. 2. ART. 226 Unele dispoziţii privind urmărirea penală pentru militari Pentru infracţiunile prevăzute de Codul penal în art. 331 - 334, 348, 353 şi 354, urmărirea penală poate începe numai la sesizarea comandantului. Pentru celelalte infracţiuni săvârşite de militari, organul de urmărire penală procedează494 potrivit regulilor obişnuite, informând pe comandant de îndată ce a început urmărirea penală. ART. 289 ART. 222 Spre deosebire de C.pr. pen. din anul 1968, potrivit N.C.P.P., mijloacele de probă trebuie Plângerea Plângerea indicate, doar dacă sunt cunoscute. Această modificare este firească, întrucât, potrivit art. 99 (”Sarcina probei”) N.C.P.P. și art. 100 (1) Plângerea este (1) Plângerea este alin. 1 N.C.P.P. (”Administrarea probelor”), sarcina strângerii și administrării probelor în cursul încunoştinţarea făcută de o încunoştinţarea făcută de o urmăririi penale îi revine organului de urmărire penală. persoană fizică sau juridică, persoană fizică sau de o Pe de altă parte, această modificare vine și în sprijinul celerității procesului penal, întrucât, referitoare la o vătămare ce persoană juridică, referitoare la neindicarea mijloacelor de probă (în ipoteza în care nu sunt cunoscute), nu mai constituie un i s-a cauzat prin infracţiune. o vătămare ce i s-a cauzat prin motiv de restituire a plângerii pe cale administrativă petiţionarului, conform art. 294 alin. 2 (2) Plângerea trebuie să infracţiune. N.C.P.P. cuprindă: numele, (2) Plângerea trebuie să prenumele, codul numeric cuprindă: numele, prenumele, Adăugare: personal, calitatea şi codul numeric personal, domiciliul petiţionarului ori, calitatea şi domiciliu- l - datele de identificare în cazul în care plângerea este formulată de o persoană juridică; pentru persoane juridice, petiţionarului, descrierea faptei denumirea, sediul, codul care formează obiectul plângerii, - plângerea se poate face şi în formă electronică, însă îndeplineşte condiţiile de formă numai unic de înregistrare, codul indicarea făptuitorului, dacă este dacă este certificată prin semnătură electronică, în conformitate cu prevederile legale. de identificare fiscală, cunoscut şi a mijloacelor de numărul de înmatriculare în probă. registrul comerţului sau de (3) Plângerea se poate face înscriere în registrul personal sau prin mandatar. persoanelor juridice şi Mandatul trebuie să fie special, contul bancar, indicarea iar procura rămâne ataşată reprezentantului legal ori plângerii. convenţional, descrierea (4) Plângerea făcută oral se faptei care formează consemnează într-un proces- obiectul plângerii, precum şi verbal de organul care o indicarea făptuitorului şi a primeşte. mijloacelor de probă, dacă (5) Plângerea se poate face şi sunt cunoscute. de către unul dintre soţi pentru (3) Plângerea se poate celălalt soţ, sau de către copilul face personal sau prin major pentru părinţi. Persoana495 mandatar. Mandatul vătămată poate să declare că trebuie să fie special, iar nu-şi însuşeşte plângerea. procura rămâne ataşată (6) Pentru persoana lipsită de plângerii. capacitatea de exerciţiu, (4) Dacă este făcută în plângerea se face de scris, plângerea trebuie reprezentantul său legal. semnată de persoana Persoana cu capacitate de vătămată sau de mandatar. exerciţiu restrânsă poate face (5) Plângerea în formă plângere cu încuviinţarea electronică îndeplineşte persoanelor prevăzute de legea condiţiile de formă numai civilă. dacă este certificată prin (7) Plângerea greşit îndreptată semnătură electronică, în la organul de urmărire penală conformitate cu prevederile sau la instanţa de judecată se legale. trimite pe cale administrativă (6) Plângerea formulată organului competent. oral se consemnează într-un proces-verbal de către (…) organul care o primeşte. (9) În cazul în care plângerea (7) Plângerea se poate este întocmită de către o face şi de către unul dintre persoană care locuieşte pe soţi pentru celălalt soţ sau teritoriul României, cetăţean de către copilul major român, străin sau persoană fără pentru părinţi. Persoana cetăţenie, prin care se sesizează vătămată poate să declare săvârşirea unei infracţiuni pe că nu îşi însuşeşte teritoriul unui alt stat membru al plângerea. Uniunii Europene, organul (8) Pentru persoana judiciar este obligat să lipsită de capacitatea de primească plângerea şi să o exerciţiu, plângerea se face transmită organului competent de reprezentantul său legal. din ţara pe teritoriul căruia a Persoana cu capacitate de fost comisă infracţiunea. exerciţiu restrânsă poate Regulile privind cooperarea face plângere cu judiciară în materie penală se încuviinţarea persoanelor aplică în mod corespunzător. prevăzute de legea civilă. În cazul în care făptuitorul496 este persoana care reprezintă legal sau încuviinţează actele persoanei vătămate, sesizarea organelor de urmărire penală se face din oficiu. (9) Plângerea greşit îndreptată la organul de urmărire penală sau la instanţa de judecată se trimite, pe cale administrativă, organului judiciar competent. (10) În cazul în care plângerea este întocmită de către o persoană care locuieşte pe teritoriul României, cetăţean român, străin sau persoană fără cetăţenie, şi prin aceasta se sesizează săvârşirea unei infracţiuni pe teritoriul unui alt stat membru al Uniunii Europene, organul judiciar este obligat să primească plângerea şi să o transmită organului competent din ţara pe teritoriul căreia a fost comisă infracţiunea. Regulile privind cooperarea judiciară în materie penală se aplică în mod corespunzător.497 ART. 290 ART. 223 Denunţul Denunţul Definiția denunțului rămâne aceeași. Spre deosebire de C.pr. pen. din anul 1968, potrivit N.C.P.P., mijloacele de probă trebuie (1) Denunţul este (1) Denunţul este indicate, doar dacă sunt cunoscute. încunoştinţarea făcută de încunoştinţarea făcută de către către o persoană fizică sau o persoană fizică sau de către o juridică despre săvârşirea persoană juridică despre unei infracţiuni. săvârşirea unei infracţiuni. (2) Denunţul se poate (2) Denunţul trebuie să face numai personal, conţină aceleaşi date ca şi dispoziţiile art. 289 alin. (2), plângerea. (4) - (6) şi (8) - (10) (3) Denunţul scris trebuie să aplicându-se în mod fie semnat de denunţător, iar în corespunzător. cazul denunţului oral, acesta se consemnează într-un proces- verbal de către organul în faţa căruia a fost făcut. (4) Dispoziţiile art. 222 alin. 9 se aplică în mod corespunzător. ART. 291 ART. 227 Obligația de sesizare a organelor de urmărire penală există doar în cazul săvârșirii unei Sesizările făcute de Sesizări făcute de persoane cu infracţiuni pentru care acţiunea penală se pune în mişcare din oficiu. persoane cu funcţii de funcţii de conducere şi de alţi conducere şi de alte funcţionari Se restrânge sfera persoanelor care au această obligație la cele exercită un serviciu de interes persoane public pentru care au fost învestite de autorităţile publice sau care sunt supuse controlului ori Orice persoană cu funcţie de supravegherii acestora cu privire la îndeplinirea respectivului serviciu de interes public. (1) Orice persoană cu conducere într-o unitate la care funcţie de conducere în se referă art. 145 din Codul În expunerea de motive (publicată pe site-ul Camerei Deputaților – cadrul unei autorităţi a penal sau cu atribuţii de control, http://www.cdep.ro/proiecte/2013/100/30/1/em249.pdf) la Legea nr. 255/2013 pentru administraţiei publice sau în care a luat cunoştinţă de punerea în aplicare a Legii nr. 135/2010, Secțiunea a 2-a, pct. 2.2. Titlul II – Dispoziții privind cadrul altor autorităţi săvârşirea unei infracţiuni în modificarea și completarea unor acte normative care cuprind dispoziții procesul penale se arată publice, instituţii publice ori acea unitate, este obligată să următoarele: al altor persoane juridice de sesizeze de îndată pe procuror drept public, precum şi sau organul de cercetare penală ”S-a realizat o reglementare uniformă a competențelor organelor de control care constată orice persoană cu atribuţii şi să ia măsuri să nu dispară infracțiuni cu prilejul desfășurării activității, prin compatibilizarea textelor din actele normative de control, care, în urmele infracţiunii, corpurile care le reglementează activitatea cu cele ale art. 61 din noul Cod de procedură penală. exercitarea atribuţiilor lor, delicte şi orice alte mijloace de Aceste dispoziții au fost reevaluate pentru a pune în acord legile speciale care acordă atribuții au luat cunoştinţă de probă. investigative unor autorități nejudiciare cu dispozițiile art. 61 din noul Cod de procedură penală,498 săvârşirea unei infracţiuni Obligaţiile prevăzute în alin. 1 în situațiile în care actele de control poartă asupra unor fapte care constituie totodată și pentru care acţiunea penală revin şi oricărui funcţionar care a infracțiuni. S-a transpus astfel noua concepție privind exercitarea atribuțiilor de constatare a se pune în mişcare din luat cunoştinţă despre săvârşirea infracțiunilor și valorificarea procesuală a informațiilor și a probelor materiale strânse de către oficiu, sunt obligate să unei infracţiuni în legătură cu organele nejudiciare, cu ocazia constatării comiterii unei infracțiuni, actele întocmite cu această sesizeze de îndată organul serviciul în cadrul căruia îşi ocazie fiind limitate la scopul și funcțiile instituite în art. 61 din Codul de procedură penală, de urmărire penală şi să ia îndeplineşte sarcinile. constituind doar acte de sesizare a organului de urmărire penală. măsuri pentru ca urmele Modificările au avut de asemenea în vedere stabilirea limitelor în care autoritățile nejudiciare infracţiunii, corpurile delicte pot face investigații, valorificarea probatorie a constatărilor, prezervarea privilegiului non- şi orice alte mijloace de autoincriminării, inviolabilității domiciliului în sensul CEDO, protecția spațiilor profesionale. În probă să nu dispară. acest sens, au fost modificate dispozițiile art. 33 și 36 din Legea nr. 21/1996 – Legea (2) Orice persoană care concurenței.” exercită un serviciu de interes public pentru care a fost învestită de autorităţile publice sau care este supusă controlului ori supravegherii acestora cu privire la îndeplinirea respectivului serviciu de interes public, care în exercitarea atribuţiilor sale a luat cunoştinţă de săvârşirea unei infracţiuni pentru care acţiunea penală se pune în mişcare din oficiu, este obligată să sesizeze de îndată organul de urmărire penală. ART. 292 ART. 221 alin. 1 Spre deosebire de C. pr. pen. din 1968, sesizarea din oficiu este prevăzută în N.C.P.P. într-un Sesizarea din oficiu Modurile de sesizare text de lege distinct. Organul de urmărire Organul de urmărire penală Potrivit art.298 alin.1 N.C.P.P. (”Procedura în cazul infracțiunii flagrante”): „În caz de infracţiune penală se sesizează din este sesizat prin plângere sau flagrantă, organul de cercetare penală este obligat să constate săvârşirea acesteia, chiar în lipsa oficiu dacă află că s-a denunţ, ori se sesizează din plângerii prealabile”. săvârşit o infracţiune pe oficiu când află pe orice altă cale orice altă cale decât cele că s-a săvârşit o infracţiune. În499 prevăzute la art. 289 - 291 şi cazul în care organul de urmărire încheie un proces-verbal în penală se sesizează din oficiu, acest sens. încheie un proces-verbal în acest sens. ART. 293 ART. 465 Se extinde definiția infracțiunii flagrante. Constatarea infracţiunii Infracţiunea flagrantă Se prevăd în mod expres obligațiile organelor de ordine publică şi siguranţă naţională. flagrante Spre deosebire de C. pr. pen. din anul 1968, când obligația de întocmire a procesului-verbal de Este flagrantă infracţiunea constatare revenea organelor de urmărire penală, în N.C.P.P., această obligație le revine (1) Este flagrantă descoperită în momentul organelor de ordine publică şi siguranţă naţională, care consemnează, totodată, şi activităţile infracţiunea descoperită în săvârşirii sau imediat după desfăşurate. momentul săvârşirii sau săvârşire. imediat după săvârşire. Este de asemenea considerată (2) Este de asemenea flagrantă şi infracţiunea al cărei considerată flagrantă şi făptuitor, imediat după infracţiunea al cărei săvârşire, este urmărit de făptuitor, imediat după persoana vătămată, de martorii săvârşire, este urmărit de oculari sau de strigătul public, organele de ordine publică ori este surprins aproape de şi de siguranţă naţională, de locul comiterii infracţiunii cu persoana vătămată, de arme, instrumente sau orice alte martorii oculari sau de obiecte de natură a-l presupune strigătul public ori prezintă participant la infracţiune. urme care justifică În cazurile de mai sus, orice suspiciunea rezonabilă că ar persoană are dreptul să prindă fi săvârşit infracţiunea sau pe făptuitor şi să-l conducă este surprins aproape de înaintea autorităţii. locul comiterii infracţiunii cu arme, instrumente sau orice alte obiecte de natură ART. 467 alin. 1 și 2 a-l presupune participant la Constatarea infracţiunii infracţiune. Organul de urmărire penală (3) În cazul infracţiunii sesizat întocmeşte un proces- flagrante, organele de verbal, în care consemnează cele ordine publică şi siguranţă constatate cu privire la fapta naţională întocmesc un săvârşită. În procesul-verbal se proces-verbal, în care consemnează de asemenea500 consemnează toate declaraţiile învinuitului şi ale aspectele constatate şi celorlalte persoane ascultate. activităţile desfăşurate, pe Dacă este cazul, organul de care îl înaintează de îndată urmărire penală strânge şi alte organului de urmărire probe. penală. (4) Plângerile şi cererile prezentate în scris, corpul delict, precum şi obiectele şi înscrisurile ridicate cu ocazia constatării infracţiunii sunt puse la dispoziţia organului de urmărire penală. ART. 294 ART. 210 Examinarea sesizării Verificarea competenţei Sesizarea se restituie petiționarului și în cazul în care descrierea faptei este incompletă ori neclară. (1) La primirea sesizării, Organul de urmărire penală organul de urmărire penală sesizat potrivit art. 221 este Potrivit art. 315 alin. 1 lit. a N.C.P.P., clasarea se dispune când nu se poate începe urmărirea procedează la verificarea dator să-şi verifice competenţa. penală, întrucât nu sunt întrunite condițiile de fond și formă esențiale ale sesizării. competenţei sale, iar în Dacă organul de cercetare cazul prevăzut la art. 58 penală constată că nu este alin. (3) înaintează competent a efectua cercetarea, procurorului cauza, trimite de îndată cauza împreună cu propunerea de procurorului care exercită trimitere a sesizării supravegherea, în vederea organului competent. sesizării organului competent. (2) În situaţia în care plângerea sau denunţul nu îndeplineşte condiţiile de Art. 222 alin. 8 formă prevăzute de lege ori Plângerea descrierea faptei este incompletă ori neclară, se (8) Plângerea îndreptată la restituie pe cale organul de urmărire penală, care administrativă nu cuprinde elementele501 petiţionarului, cu indicarea prevăzute la alin. 2, se restituie elementelor care lipsesc. petiţionarului pe cale (3) Atunci când sesizarea administrativă, cu indicarea îndeplineşte condiţiile elementelor care lipsesc. legale de admisibilitate, dar din cuprinsul acesteia rezultă vreunul dintre Art. 228 alin. 4 și 6 cazurile de împiedicare a Începerea urmăririi penale exercitării acţiunii penale prevăzute de art. 16 alin. (4) Dacă din cuprinsul actului (1), organele de cercetare de sesizare sau al actelor penală înaintează premergătoare efectuate după procurorului actele, primirea plângerii ori denunţului împreună cu propunerea de rezultă vreunul dintre cazurile clasare. de împiedicare a punerii în (4) În cazul în care mişcare a acţiunii penale procurorul apreciază prevăzute la art. 10, organul de propunerea întemeiată, urmărire penală înaintează dispune, prin ordonanţă, procurorului actele încheiate cu clasarea. propunerea de a nu se începe urmărirea penală. (6) În cazul în care procurorul este de acord cu propunerea, dispune prin rezoluţie neînceperea urmăririi penale. În situaţia în care procurorul îşi însuşeşte argumentele cuprinse în propunerea organului de cercetare penală, motivarea rezoluţiei este facultativă sau poate cuprinde doar argumente suplimentare. Copie de pe rezoluţie şi de pe propunerea organului de cercetare penală se comunică persoanei care a făcut sesizarea, precum şi, după caz, persoanei faţă de care s-au502 efectuat acte premergătoare. Dispoziţiile art. 245 alin. 1 lit. c^1) se aplică în mod corespunzător. ART. 2941 ART. 225 A se vedea și ART. 305 (”Începerea urmăririi penale”) alin. 4: Efectuarea de verificări Sesizarea la cererea organului prealabile competent Faţă de persoanele pentru care urmărirea penală este supusă obţinerii unei autorizaţii (1) Ori de câte ori este Când legea prevede că prealabile sau îndeplinirii unei alte condiţii prealabile, efectuarea urmăririi penale se poate necesară o autorizare începerea urmăririi penale nu dispune numai după obţinerea autorizaţiei ori după îndeplinirea condiţiei. prealabilă sau îndeplinirea poate avea loc fără o sesizare Se prevede obligația înaintării referatului întocmit de procuror. unei alte condiţii prealabile specială, aceasta trebuie făcută pentru începerea urmăririi în scris şi semnată de către penale, organul de urmărire organul competent. În actul de penală efectuează verificări sesizare trebuie să se arate în prealabile. mod corespunzător datele (2) În cazurile prevăzute prevăzute în art. 222 alin. 2. la alin. (1), parchetul, odată cu sesizarea instituţiei competente, înaintează un referat întocmit de procurorul căruia i-a fost repartizată lucrarea, care va cuprinde rezultatele verificărilor prealabile cu privire la săvârşirea unor fapte prevăzute de legea penală de către persoana cu privire la care se solicită autorizarea prealabilă sau îndeplinirea altei condiţii prealabile.503 SECŢIUNEA a 2-a Plângerea prealabilă ART. 295 ART. 279 Se precizează în mod expres faptul că dispozițiile legale indicate privind plângerea penală se Plângerea prealabilă Organele cărora li se aplică și în cazul plângerii prealabile. adresează plângerea (1) Punerea în mişcare a acţiunii penale se face Punerea în mişcare a acţiunii numai la plângerea penale se face numai la prealabilă a persoanei plângerea prealabilă a persoanei vătămate, în cazul vătămate, în cazul infracţiunilor infracţiunilor pentru care pentru care legea prevede că legea prevede că este este necesară astfel de plângere. necesară o astfel de Plângerea prealabilă se plângere. adresează organului de (2) Plângerea prealabilă cercetare penală sau se adresează organului de procurorului, potrivit legii. cercetare penală sau procurorului, potrivit legii. (3) Dispoziţiile art. 289 ART. 283 alin. (1) - (6) şi (8) se aplică Conţinutul plângerii în mod corespunzător. Plângerea trebuie să cuprindă descrierea faptei, indicarea autorului, arătarea mijloacelor de probă, indicarea adresei părţilor şi a martorilor, precizarea dacă persoana vătămată se constituie parte civilă şi, atunci când este cazul, indicarea persoanei responsabile civilmente. ART. 296 ART. 284 Termenul de introducere Termenul de introducere a a plângerii prealabile plângerii Textul reunește dispozițiile din art. 284 și 285 ale C. pr. pen. din anul 1968. Se modifică termenul de introducere a plângerii de la 2 la 3 luni care curge de la data la care (1) Plângerea prealabilă În cazul infracţiunilor pentru persoana vătămată sau reprezentantul ei legal a aflat despre săvârşirea faptei, iar nu de la data504 trebuie să fie introdusă în care legea prevede că este la care a cunoscut cine este făptuitorul, ca în reglementarea anterioară. termen de 3 luni din ziua în necesară o plângere prealabilă, care persoana vătămată a aceasta trebuie să fie introdusă Are în vedere și situația în care făptuitorul este reprezentatul legal al subiectului pasiv al aflat despre săvârşirea în termen de 2 luni din ziua în infracțiunii. faptei. care persoana vătămată a ştiut (2) Când persoana cine este făptuitorul. A se avea în vedere și art. 69 din Legea nr. 192/2006 privind medierea și organizarea profesiei vătămată este un minor sau Când persoana vătămată este de mediator (M.Of. nr. 441 din 22 mai 2006). un incapabil, termenul de 3 un minor sau un incapabil, luni curge de la data când termenul de 2 luni curge de la reprezentantul său legal a data când persoana îndreptăţită ART. 69*) aflat despre săvârşirea a reclama a ştiut cine este (1) În cazul în care procedura de mediere se desfăşoară înaintea începerii procesului penal şi faptei. făptuitorul. aceasta se închide prin împăcarea părţilor, persoana vătămată nu mai poate sesiza, pentru (3) În cazul în care aceeaşi faptă, organul de urmărire penală sau, după caz, instanţa de judecată. făptuitorul este ART. 285 (2) Dacă procedura de mediere a fost declanşată în termenul prevăzut de lege pentru reprezentantul legal al Plângerea greşit îndreptată introducerea plângerii prealabile, acest termen se suspendă pe durata desfăşurării medierii. persoanelor prevăzute la Plângerea prealabilă greşit Dacă părţile aflate în conflict nu s-au împăcat, persoana vătămată poate introduce plângerea alin. (2), termenul de 3 luni îndreptată la organul de prealabilă în acelaşi termen, care îşi va relua cursul de la data întocmirii procesului-verbal de curge de la data numirii urmărire penală sau la instanţa închidere a procedurii de mediere, socotindu-se şi timpul scurs înainte de suspendare. unui nou reprezentant legal. de judecată se trimite organului (4) Plângerea prealabilă competent, pe cale *) Conform art. 84 pct. 8 şi art. 104 din Legea nr. 255/2013, începând cu data de 1 februarie greşit îndreptată se administrativă. În aceste cazuri, 2014 (data intrării în vigoare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală), articolul consideră valabilă, dacă a plângerea se consideră valabilă, 69 va avea următorul cuprins: fost introdusă în termen la dacă a fost introdusă în termen organul judiciar la organul necompetent. "ART. 69 necompetent. (1) În cazul în care procedura de mediere se desfăşoară înaintea începerii procesului penal şi (5) Plângerea prealabilă aceasta se închide prin soluţionarea conflictului şi încheierea unei înţelegeri, potrivit art. 56 alin. greşit îndreptată la organul (1) lit. a), prin derogare de la dispoziţiile art. 157 alin. (3) din Codul penal, fapta nu va atrage de urmărire penală sau la răspunderea penală pentru făptuitorul cu privire la care conflictul s-a încheiat prin mediere. instanţa de judecată se (2) Termenul prevăzut de lege pentru introducerea plângerii prealabile se suspendă pe durata trimite, pe cale desfăşurării medierii. Dacă părţile aflate în conflict nu au încheiat o înţelegere, potrivit art. 56 administrativă, organului alin. (1) lit. a), persoana vătămată poate introduce plângerea prealabilă în acelaşi termen, care judiciar competent. îşi va relua cursul de la data întocmirii procesului-verbal de închidere a procedurii de mediere, socotindu-se şi timpul scurs înainte de suspendare."505 ART. 297 ART. 286 Soluţia care se dispune este clasarea. Obligaţiile organului de Schimbarea încadrării faptei urmărire penală în procedura plângerii Dacă într-o cauză în care s-au prealabile făcut acte de cercetare penală se consideră ulterior că fapta (1) La primirea plângerii urmează a primi o încadrare prealabile, organul de juridică pentru care este urmărire penală verifică necesară plângerea prealabilă, dacă aceasta îndeplineşte organul de cercetare penală condiţiile de formă şi dacă a cheamă partea vătămată şi o fost depusă în termenul întreabă dacă înţelege să facă prevăzut de lege. În cazul în plângere. În caz afirmativ, care constată că este organul de cercetare penală tardivă, organul de continuă cercetarea. În caz cercetare penală înaintează contrar, transmite actele procurorului actele procurorului în vederea încetării încheiate împreună cu urmăririi penale. propunerea de clasare. (2) Dacă într-o cauză în care s-au făcut acte de urmărire penală se constată că este necesară plângerea prealabilă, organul de urmărire penală cheamă persoana vătămată şi o întreabă dacă înţelege să facă plângere. În caz afirmativ, organul de urmărire penală continuă cercetarea. În caz contrar, înaintează procurorului actele încheiate şi propunerea de clasare.506 ART. 298 ART. 280 Soluția care se dispune este clasarea. Procedura în cazul Procedura în cazul infracţiunii flagrante infracţiunilor flagrante (1) În caz de infracţiune În caz de infracţiune flagrantă, flagrantă, organul de organul de urmărire penală este cercetare penală este obligat să constate săvârşirea obligat să constate acesteia, chiar în lipsa plângerii săvârşirea acesteia, chiar în prealabile. lipsa plângerii prealabile. Alineatul 2 *** Abrogat (2) După constatarea După constatarea infracţiunii infracţiunii flagrante, flagrante, organul de urmărire organul de urmărire penală penală cheamă persoana cheamă persoana vătămată vătămată şi, dacă aceasta şi, dacă aceasta declară că declară că face plângere face plângere prealabilă, prealabilă, continuă urmărirea începe urmărirea penală. În penală. În caz contrar, caz contrar, organul de procurorul dispune încetarea cercetare penală înaintează urmăririi penale. procurorului actele încheiate şi propunerea de clasare. CAPITOLUL III În C. pr. pen. din anul 1968, capitolul III aferent (din Partea Specială, Titlul I. Urmărirea penală) Conducerea şi era intitulat ”Supravegherea exercitată de procuror în activitatea de urmărire penală”). supravegherea activităţii Titlul capitolului III din N.C.P.P. evidențiază calitatea procurorului de conducător al activității organelor de cercetare organelor de cercetare penală. penală de către procuror ART. 299 ART. 216 alin. 1 și 2 Acest text se corelează cu art. 209 alin. 14 N.C.P.P. (”Reținerea”): ” Împotriva ordonanţei Obiectul supravegherii Obiectul supravegherii organului de cercetare penală prin care s-a luat măsura reţinerii suspectul sau inculpatul poate face plângere la procurorul care supraveghează urmărirea penală, înainte de expirarea duratei (1) Procurorul Procurorul, în exercitarea acesteia. Procurorul se pronunţă de îndată, prin ordonanţă. În cazul când constată că au fost supraveghează activitatea supravegherii respectării legii în încălcate dispoziţiile legale care reglementează condiţiile de luare a măsurii reţinerii, procurorul organelor de cercetare activitatea de urmărire penală, dispune revocarea ei şi punerea de îndată în libertate a celui reţinut.” penală, astfel ca orice veghează ca orice infracţiune să Deși art. 299 N.C.P.P. nu prevede obligația procurorului de a veghea asupra legalității arestării507 infracţiune să fie fie descoperită, orice infractor să preventive, care, în C. pr. pen. din anul 1968 era prevăzută detaliat și în art. 139 alin. 31 – 32 descoperită şi orice fie tras la răspundere penală şi (”Înlocuirea sau revocarea măsurilor preventive”), totuși această obligație este prevăzută în persoană care a săvârşit o ca nici o persoană să nu fie art. 242 alin. 4 N.C.P.P. (”Revocarea măsurilor preventive și înlocuirea unei măsuri preventive infracţiune să fie trasă la urmărită penal fără să existe cu o altă măsură preventivă”) : ”În cazul în care măsura preventivă a fost luată în cursul răspundere penală. indicii temeinice că a săvârşit o urmăririi penale de către procuror sau de către judecătorul de drepturi şi libertăţi, organul de (2) De asemenea, faptă prevăzută de legea penală. cercetare penală are obligaţia să îl informeze de îndată, în scris, pe procuror despre orice procurorul exercită De asemenea, procurorul împrejurare care ar putea conduce la revocarea sau înlocuirea măsurii preventive. Dacă supravegherea activităţii veghează ca nici o persoană să apreciază că informaţiile comunicate justifică revocarea sau înlocuirea măsurii preventive, organelor de cercetare nu fie reţinută sau arestată, procurorul dispune aceasta sau, după caz, sesizează judecătorul de drepturi şi libertăţi care a penală astfel ca niciun decât în cazurile şi în condiţiile luat măsura, în termen de 24 de ore de la primirea informării. Procurorul este obligat să sesizeze suspect sau inculpat să nu prevăzute de lege. şi din oficiu judecătorul de drepturi şi libertăţi, când constată el însuşi existenţa vreunei fie reţinut decât în cazurile împrejurări care justifică revocarea sau înlocuirea măsurii preventive luate de acesta.” şi în condiţiile prevăzute de lege. ART. 300 ART. 218 Se extinde obligația organelor de cercetare penală de a-l informa pe procuror și cu privire la Modalităţile de Modalităţi de exercitare a activităţile pe care le efectuează sau urmează să le efectueze. exercitare a supravegherii supravegherii Se prevede în mod expres posibilitatea ca procurorul de a reţine orice cauză în vederea efectuării urmăririi penale. (1) Procurorul, în Procurorul conduce şi Această posibilitate legală decurge din competența procurorului de a conduce și controla exercitarea atribuţiei de a controlează nemijlocit nemijlocit activitatea de urmărire penală a organelor de cercetare penală, prev. de art. 56 alin. conduce şi supraveghea activitatea de cercetare penală a 1-2 N.C.P.P. activitatea organelor de poliţiei judiciare şi a altor organe Această posibilitate era prevăzută anterior din disp. art. 218 alin. 1 și 3 C. pr. pen. cercetare penală, veghează de cercetare speciale şi ca actele de urmărire supraveghează ca actele de penală să fie efectuate cu urmărire penală să fie efectuate respectarea dispoziţiilor cu respectarea dispoziţiilor legale. legale. (2) Organele de cercetare Organele de cercetare penală penală sunt obligate după sunt obligate să încunoştinţeze sesizare să îl informeze pe de îndată pe procuror despre procuror despre activităţile infracţiunile de care au luat pe care le efectuează sau cunoştinţă. urmează să le efectueze. Procurorul poate să asiste la (3) În exercitarea efectuarea oricărui act de atribuţiei de a conduce cercetare penală sau să-l activitatea de urmărire efectueze personal. Procurorul508 penală, procurorul ia poate să ceară spre verificare măsurile necesare sau dă orice dosar de la organul de dispoziţii organelor de cercetare penală, care este cercetare penală care iau obligat să-l trimită, cu toate aceste măsuri. Procurorul actele, materialele şi datele poate să asiste la privitoare la fapte care formează efectuarea oricărui act de obiectul cercetării. cercetare penală sau să îl efectueze personal. ART. 216 alin. 3 (4) În exercitarea Obiectul supravegherii atribuţiei de supraveghere a activităţii de urmărire În exercitarea activităţii de penală, procurorul poate să supraveghere, procurorul ia ceară spre verificare orice măsurile necesare sau dă dosar de la organul de dispoziţii organelor de cercetare cercetare penală, care este penală ca să ia asemenea obligat să îl trimită de măsuri. îndată, cu toate actele, materialele şi datele privitoare la fapta care formează obiectul cercetării. Procurorul poate reţine orice cauză în vederea efectuării urmăririi penale. ART. 301 ART. 268 Rămân valabile doar actele sau măsurile procesuale legal efectuate, nu și actele procesuale Trimiterea la organul Trimiterea la organul care nu pot fi refăcute. competent competent Procurorul are obligația să verifice dacă există vreunul dintre cazurile prevăzute la art. 43 N.C.P.P., în vederea reunirii cauzelor și a trimiterii ulterioare la organul competent. (1) Când procurorul Când procurorul constată că constată că urmărirea pentru vreuna din infracţiunile penală nu se efectuează de sau infractorii arătaţi în art. 207, organul de cercetare penală 208 şi 209 alin. 3 şi 4 urmărirea prevăzut de lege, ia măsuri penală s-a făcut de un alt organ ca urmărirea să fie făcută decât cel prevăzut în textele de organul competent, menţionate, ia măsuri ca509 procedând potrivit art. 63. urmărirea să fie făcută de (2) În cazul prevăzut la organul competent. alin. (1), actele sau măsurile În cazul prevăzut în alineatul procesuale legal efectuate precedent rămân valabile rămân valabile. măsurile asigurătorii luate, (3) Când procurorul actele sau măsurile procesuale constată că există vreunul confirmate sau încuviinţate de dintre cazurile prevăzute la procuror, precum şi actele art. 43, dispune reunirea procesuale care nu pot fi cauzelor, trimiţând ulterior refăcute. cauza organului competent. ART. 302 ART. 217 alin. 1 și 2 Se constată că această posibilitate de preluare este prevăzută și în art. 325 N.C.P.P. Trecerea cauzei de la un Trecerea cauzei de la un organ de cercetare penală organ la altul ART. 325 la altul Preluarea cauzelor de la alte parchete Procurorul poate să dispună, (1) Procurorul poate să după necesitate, ca într-o cauză (1) Procurorii din cadrul parchetului ierarhic superior pot prelua, în vederea efectuării sau dispună, după necesitate, în care cercetarea penală supravegherii urmăririi penale, cauze de competenţa parchetelor ierarhic inferioare, prin ca într-o cauză urmărirea trebuie efectuată de un anumit dispoziţia motivată a conducătorului parchetului ierarhic superior. penală să fie efectuată de organ de cercetare, să fie (2) Dispoziţiile alin. (1) se aplică în mod corespunzător şi când legea prevede o altă un alt organ de cercetare efectuată de un alt asemenea subordonare ierarhică. decât cel sesizat. organ. (2) Preluarea unei cauze Preluarea unei cauze de către de către un organ de un organ de cercetare penală cercetare penală ierarhic ierarhic superior se dispune de superior se dispune de procurorul de la parchetul care procurorul de la parchetul exercită supravegherea acestuia, care exercită supravegherea pe baza propunerii motivate a urmăririi penale în acea organului de cercetare penală cauză, pe baza propunerii care preia cauza şi după motivate a organului de încunoştinţarea procurorului cercetare penală care preia care exercită supravegherea cauza. acesteia.510 ART. 303 ART. 219 Se adaugă caracterul prioritar al dispozițiilor date de procuror organelor de cercetare penală. Dispoziţiile date de Dispoziţii date de procuror procuror Și în codul de procedură penală anterior, în art. 198 lit. j, era prevăzută ca abatere judiciară, Procurorul poate să dea neîndeplinirea de către organul de cercetare penală a dispozițiilor scrise ale procurorului, în (1) Procurorul poate să dispoziţii cu privire la efectuarea termenul stabilit de acesta. dispună cu privire la oricărui act de urmărire penală. efectuarea oricărui act de În cazul organelor de cercetare Trebuie avute în vedere și disp. art. 55 alin. 4-6 (”Organele de urmărire penală”) N.C.P.P., art. urmărire penală de ale poliţiei judiciare, organele 57 (”Competența organelor de cercetare penală”) N.C.P.P. și următoarele prevederi ale Legii organele de cercetare ierarhic superioare ale acestora nr. 364/ 2004 privind organizarea şi funcţionarea poliţiei judiciare: penală ale poliţiei judiciare nu pot să le dea îndrumări sau sau de organele de dispoziţii privind cercetarea art. 6 cercetare penală speciale, penală, procurorul fiind singurul (1) Numirea, promovarea şi eliberarea poliţiştilor în/din funcţiile structurilor poliţiei judiciare după caz. competent în acest sens. se fac potrivit normelor de competenţă aprobate prin ordin al ministrului administraţiei şi (2) Dispoziţiile date de Dispoziţiile date de procuror internelor, cu avizul procurorului general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi procuror în legătură cu sunt obligatorii pentru organul Justiţie. efectuarea actelor de de cercetare penală, precum şi (2) Pentru neîndeplinirea sau îndeplinirea necorespunzătoare de către lucrătorii poliţiei cercetare penală sunt pentru alte organe ce au judiciare a obligaţiilor ce le revin în activitatea desfăşurată în calitatea de organ de cercetare obligatorii şi prioritare atribuţii prevăzute de lege în penală al poliţiei judiciare, procurorul general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie pentru organul de constatarea infracţiunilor. şi Justiţie poate propune ministrului administraţiei şi internelor eliberarea din funcţia de cercetare, precum şi pentru În cazul neîndeplinirii sau al lucrător de poliţie judiciară. alte organe ce au atribuţii îndeplinirii în mod defectuos, de *) 1. Conform art. 74 pct. 1 şi art. 104 din Legea nr. 255/2013, începând cu data de 1 februarie prevăzute de lege în către organul de cercetare 2014 (data intrării în vigoare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală), la constatarea infracţiunilor. penală, a dispoziţiilor date de articolul 6, alineatul (2) se modifică şi va avea următorul cuprins: Organele ierarhic procuror, acesta va sesiza "(2) Pentru neîndeplinirea sau îndeplinirea necorespunzătoare de către lucrătorii poliţiei superioare ale poliţiei conducătorul organului de judiciare a obligaţiilor ce le revin în activitatea desfăşurată în calitatea de organ de cercetare judiciare sau ale organelor cercetare penală, care are penală al poliţiei judiciare, procurorul general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie de cercetare penală obligaţia ca în termen de 3 zile şi Justiţie poate retrage avizul prevăzut la art. 2 alin. (3). Retragerea avizului conduce la speciale nu pot da de la sesizare să comunice încetarea calităţii de lucrător în cadrul poliţiei judiciare." îndrumări sau dispoziţii procurorului măsurile dispuse. 2. Conform art. 74 pct. 2 şi art. 104 din Legea nr. 255/2013), începând cu data de 1 februarie privind cercetarea penală. 2014 (data intrării în vigoare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală), la (3) În cazul neîndeplinirii articolul 6, după alineatul (2) se introduc două noi alineate, alineatele (3) şi (4), cu următorul sau al îndeplinirii în mod cuprins: defectuos de către organul "(3) La evaluarea profesională a poliţiştilor din cadrul poliţiei judiciare care se realizează de de cercetare penală a către şeful nemijlocit se va ţine cont şi de referatul conducătorului parchetului sub coordonarea, dispoziţiilor date de controlul şi conducerea căruia îşi desfăşoară activitatea aceştia. procuror, acesta poate (4) Regulamentul privind întocmirea şi comunicarea referatului prevăzut la alin. (3) se aprobă sesiza conducătorul prin ordin comun al ministrului afacerilor interne şi al procurorului general al Parchetului de pe511 organului de cercetare lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie." penală, care are obligaţia ca în termen de 3 zile de la sesizare să comunice procurorului măsurile dispuse, ori poate aplica sancţiunea amenzii judiciare pentru abaterile judiciare prevăzute la art. 283 alin. (1) lit. a) sau, după caz, alin. (4) lit. m) ori poate solicita retragerea avizului prevăzut la art. 55 alin. (4) şi (5). ART. 304 ART. 220 alin. 1 Se precizează că infirmarea vizează și actele procedurale. Infirmarea actelor Infirmarea actelor sau procesuale sau procedurale măsurilor procesuale nelegale Alin. 2 reprezintă o prevedere expresă a principiului controlului ierarhic ce caracterizează activitatea Ministerului Public. (1) Când procurorul Când procurorul constată că constată că un act sau o un act sau o măsură procesuală măsură procesuală a a organului de urmărire penală organului de cercetare nu este dată cu respectarea penală nu este dată cu dispoziţiilor legale, o infirmă prin respectarea dispoziţiilor ordonanţă. legale sau este neîntemeiată, o infirmă motivat, din oficiu sau la plângerea persoanei interesate. (2) Dispoziţiile alin. (1) se aplică şi în cazul verificării efectuate de către procurorul ierarhic superior cu privire la actele procurorului ierarhic inferior.512 CAPITOLUL IV Efectuarea urmăririi penale SECŢIUNEA 1 Desfăşurarea urmăririi penale ART. 305 ART. 228 Începerea urmăririi penale se dispune prin ordonanţă. Începerea urmăririi Începerea urmăririi penale penale Se prevede în mod expres începerea urmăririi penale cu privire la faptă (in rem). (1) Organul de urmărire (1) Când actul de sesizare penală sesizat în vreunul dintre Deși legiuitorul folosește expresia de ”indicii rezonabile”, înțelesul aceasteia nu este explicat. îndeplineşte condiţiile modurile prevăzute la art. 221 prevăzute de lege şi se dispune prin rezoluţie începerea Nu se mai prevede ca, în ordonanța de începere a urmăririi penale, să fie menționată ora constată că nu există urmăririi penale, când din emiterii; ordonanța nu se mai înregistrează într-un registru special, cum se proceda cu rezoluția vreunul dintre cazurile care cuprinsul actului de sesizare sau de începere a urmăririi penale conform C.pr. pen. din 1968. împiedică exercitarea al actelor premergătoare acţiunii penale prevăzute la efectuate nu rezultă vreunul Din folosirea sintagmei ”în continuare” prevăzută în alin. 3 rezultă faptul că, în orice cauză art. 16 alin. (1), organul de dintre cazurile de împiedicare a penală în care se începe urmărirea penală față de o anumită persoană, este obligatoriu să se urmărire penală dispune punerii în mişcare a acţiunii înceapă anterior urmărirea penală cu privire la faptă. începerea urmăririi penale penale prevăzute la art. 10. În consecință, și în cazul infracțiunii flagrante (a se vedea și art. 293 N.C.P.P. – ”Constatarea cu privire la faptă. (1^1) Rezoluţia de începere a infracțiunii flagrante”), după dispunerea începerii urmăririi penale cu privire la faptă, (2) Începerea urmăririi urmăririi penale va cuprinde procurorul dispune ca urmărirea penală să se efectueze în continuare faţă de făptuitor. penale se dispune prin data şi ora la care s-a dispus Nu mai este prevăzută atribuția organului de cercetare penală de a începe urmărirea penală ordonanţă care cuprinde, începerea urmăririi penale şi va față de o persoană care a săvârșit o faptă prevăzută de legea penală (chiar dacă, în Codul de după caz, menţiunile fi înregistrată într-un registru procedură penală din anul 1968 era supusă confirmării motivate a procurorului), ci aceasta este, prevăzute la art. 286 alin. special. potrivit alin. 3, competența exclusivă a procurorului. (2) lit. a) - c) şi g). (2) În cazul prevăzut la art. 10 Pe de altă parte, potrivit art. 311 alin. 1 N.C.P.P. (”Extinderea urmăririi penale sau schimbarea (3) Când din datele şi lit. b^1), organul de urmărire încadrării juridice”), extinderea urmăririi penale sau schimbarea încadrării juridice se poate probele existente în cauză penală înaintează dosarul dispune și de către organul de cercetare penală, care este însă obligat să-l informeze pe rezultă indicii rezonabile că procurorului cu propunerea de a procuror și poate propune, după caz, punerea în mişcare a acţiunii penale. o anumită persoană a dispune, după caz, neînceperea săvârşit fapta pentru care s- urmăririi penale sau scoaterea Dispozițiile alin. 4 se corelează cu disp. art. 2941 alin. 1 N.C.P.P. (”Efectuarea de verificări a început urmărirea penală, de sub urmărire penală. prealabile”): procurorul dispune ca (3) *** Abrogat (1) Ori de câte ori este necesară o autorizare prealabilă sau îndeplinirea unei alte condiţii urmărirea penală să se (3^1) Rezoluţia de începere a prealabile pentru începerea urmăririi penale, organul de urmărire penală efectuează verificări efectueze în continuare faţă urmăririi penale, emisă de prealabile. de aceasta, care organul de cercetare penală, se513 dobândeşte calitatea de supune confirmării motivate a suspect. procurorului care exercită (4) Faţă de persoanele supravegherea activităţii de pentru care urmărirea cercetare penală, în termen de penală este condiţionată de cel mult 48 de ore de la data obţinerea unei autorizaţii începerii urmăririi penale, prealabile sau de organele de cercetare penală îndeplinirea unei alte fiind obligate să prezinte condiţii prealabile, totodată şi dosarul cauzei. efectuarea urmăririi penale (4) Dacă din cuprinsul actului se poate dispune numai de sesizare sau al actelor după obţinerea autorizaţiei premergătoare efectuate după ori după îndeplinirea primirea plângerii ori denunţului condiţiei. rezultă vreunul dintre cazurile de împiedicare a punerii în mişcare a acţiunii penale prevăzute la art. 10, organul de urmărire penală înaintează procurorului actele încheiate cu propunerea de a nu se începe urmărirea penală. (5) Dacă procurorul constată că nu sunt întrunite condiţiile arătate în alin. 4, restituie actele organului de urmărire penală, fie pentru completarea actelor premergătoare, fie pentru începerea urmăririi penale. (6) În cazul în care procurorul este de acord cu propunerea, dispune prin rezoluţie neînceperea urmăririi penale. În situaţia în care procurorul îşi însuşeşte argumentele cuprinse în propunerea organului de cercetare penală, motivarea rezoluţiei este facultativă sau514 poate cuprinde doar argumente suplimentare. Copie de pe rezoluţie şi de pe propunerea organului de cercetare penală se comunică persoanei care a făcut sesizarea, precum şi, după caz, persoanei faţă de care s-au efectuat acte premergătoare. Dispoziţiile art. 245 alin. 1 lit. c1) se aplică în mod corespunzător. (61) Împotriva rezoluţiei de neîncepere a urmăririi penale se poate face plângere la instanţa de judecată, potrivit art. 2781 şi următoarele. (7) Dacă ulterior se constată că nu a existat sau că a dispărut împrejurarea pe care se întemeia propunerea de a nu se începe urmărirea penală, procurorul infirmă rezoluţia şi restituie actele organului de urmărire, dispunând începerea urmăririi penale. ART. 306 ART. 200 Obligaţiile organelor de Obiectul urmăririi penale Art. 306 face trimitere la art. 100 (”Administrarea probelor”) și art. 101 (”Principiul loialității urmărire penală administrării probelor”). Urmărirea penală are ca (1) Pentru realizarea obiect strângerea probelor obiectului urmăririi penale, necesare cu privire la existenţa Obligația prev. în alin. 2 este prevăzută și în art. 60 (”Cazuri urgente”): ”Procurorul sau organul organele de cercetare infracţiunilor, la identificarea de cercetare penală, după caz, este obligat să efectueze actele de urmărire penală care nu penală au obligaţia ca, după făptuitorilor şi la stabilirea suferă amânare, chiar dacă acestea privesc o cauză care nu este de competenţa acestuia. sesizare, să caute şi să răspunderii acestora, pentru a se Lucrările efectuate în astfel de cazuri se trimit, de îndată, procurorului competent.” strângă datele ori constata dacă este sau nu cazul informaţiile cu privire la să se dispună trimiterea în existenţa infracţiunilor şi judecată.515 identificarea persoanelor care au săvârşit infracţiuni, În Expunerea de motive (publicată pe site-ul Camerei Deputaților – să ia măsuri pentru ART. 202 http:/www.cdep.ro/proiecte/2013/100/30/1/em249pdf.) la Legea nr. 255/2013 de punere în limitarea consecinţelor Rolul activ al organului de aplicare, pct. 2.2 Titlul II ”Dispoziții privind modificarea și completarea unor acte normative acestora, să strângă şi să urmărire penală care cuprind dispoziții procesual penale” pct. 1, se arată: administreze probele cu respectarea prevederilor Organul de urmărire penală ”Au fost abrogate textele referitoare la secretul bancar și cel profesional din legea specială art. 100 şi 101. este obligat să strângă probele privind prevenirea spălării banilor, precum și din cele de organizare și funcționare a D.N.A. și (2) Organele de cercetare necesare pentru aflarea D.I.I.C.O.T., reținându-se că nu se justifică reglementarea unor proceduri diferite în legile penală au obligaţia de a adevărului şi pentru lămurirea speciale pentru anumite categorii de infracțiuni sau pentru anumite organe judiciare. Procedura efectua actele de cercetare cauzei sub toate aspectele, în de acces la informațiile bancare pentru toate categoriile de infracțiuni sau de către toate care nu suferă amânare, vederea justei soluţionări a organele judiciare se va realiza în condițiile prevăzute de Legea nr. 135/2010 (noul Cod de chiar dacă privesc o cauză acesteia. Organul de urmărire procedură penală):” pentru care nu au adună probele atât în favoarea, competenţa de a efectua cât şi în defavoarea învinuitului Prin prevederile alin. 6 sunt exonerate de răspundere penală pentru săvârșirea infracțiunii de urmărirea penală. sau inculpatului. divulgare a secretului profesional, prev. de art. 227 N.C.P. (art. 196 C. pen. 1968), persoanele (3) După începerea Îndatoririle prevăzute în care, în exercitarea profesiei, au luat cunoștință de datele ori informaţiile pe care le solicită urmăririi penale, organele alineatul precedent se organele de urmărire penală, după începerea urmăririi penale. de cercetare penală strâng îndeplinesc chiar dacă învinuitul şi administrează probele, sau inculpatul recunoaşte fapta. Prevederile alin. 7 sunt puse în acord cu disp. art. 112 (”Confiscarea specială” ) și 1121 atât în favoarea, cât şi în Organul de urmărire penală (”Confiscarea extinsă”) N.C.P. defavoarea suspectului ori este obligat să explice inculpatului. învinuitului sau inculpatului, În art. 41 din Legea nr. 255 din 19 iulie 2013 pentru punerea în aplicare a Legii nr. 135/2010 (4) Organul de urmărire precum şi celorlalte părţi privind Codul de procedură penală şi pentru modificarea şi completarea unor acte normative penală se pronunţă, prin drepturile lor procesuale. care cuprind dispoziţii procesual penale se arată: ordonanţă motivată, în Organul de urmărire penală Legea nr. 78/2000 pentru prevenirea, descoperirea şi sancţionarea faptelor de corupţie, condiţiile art. 100 alin. (3) şi este de asemenea obligat să publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 219 din 18 mai 2000, cu modificările şi (4), asupra cererilor de strângă date cu privire la completările ulterioare, se modifică după cum urmează: administrare a probelor, în împrejurările care au (…) limita competenţei sale. determinat, înlesnit sau favorizat 2. Articolul 26 va avea următorul cuprins: (5) Când organul de săvârşirea infracţiunii, precum şi "ART. 26 cercetare penală apreciază orice alte date de natură să Secretul bancar şi cel profesional, cu excepţia secretului profesional al avocatului exercitat în că este necesară servească la soluţionarea cauzei. condiţiile legii, nu sunt opozabile procurorului, după începerea urmăririi penale, şi nici instanţei administrarea unor mijloace ART. 213 de judecată." de probă sau folosirea unor Cazuri urgente metode speciale de De asemenea, potrivit art. 86 din Legea nr. 255 din 19 iulie 2013 pentru supraveghere, care pot fi Organul de cercetare penală punerea în aplicare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală şi pentru516 autorizate ori dispuse, în este obligat să efectueze actele modificarea şi completarea unor acte normative care cuprind dispoziţii procesual penale, faza de urmărire penală, de cercetare ce nu suferă Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 99/2006 privind instituţiile de credit şi adecvarea numai de procuror sau, amânare, chiar dacă acestea capitalului, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 1.027 din 27 decembrie 2006, după caz, de judecătorul de privesc o cauză care nu este de aprobată cu modificări şi completări prin Legea nr. 227/2007, cu modificările şi completările drepturi şi libertăţi, competenţa lui. Lucrările ulterioare, se modifică după cum urmează: formulează propuneri efectuate în astfel de cazuri se 1. Articolul 114 va avea următorul cuprins: motivate, care trebuie să trimit, de îndată, prin procurorul "ART. 114 cuprindă datele şi care exercită supravegherea Instituţiile de credit sunt obligate să furnizeze procurorului sau instanţei de judecată, la informaţiile care sunt activităţii organului ce le-a solicitarea acestora, informaţii de natura secretului bancar, dispoziţiile privind metodele speciale obligatorii în cadrul acelei efectuat, procurorului de supraveghere sau cercetare din Codul de procedură penală aplicându-se în mod proceduri. Referatul este competent. corespunzător." trimis procurorului împreună cu dosarul cauzei. (6) Secretul bancar şi cel profesional, cu excepţia secretului profesional al avocatului, nu sunt opozabile procurorului, după începerea urmăririi penale. (7) Organul de urmărire penală este obligat să strângă probele necesare pentru identificarea bunurilor şi valorilor supuse confiscării speciale şi confiscării extinse, potrivit Codului penal. ART. 307 ART. 6 A se avea în vedere și art. 83 (”Drepturile inculpatului”) Aducerea la cunoştinţă a Garantarea dreptului de calităţii de suspect apărare În cursul procesului penal, inculpatul are următoarele drepturi: a) dreptul de a nu da nicio declaraţie pe parcursul procesului penal, atrăgându-i-se atenţia că Persoanei care a dobândit Dreptul de apărare este dacă refuză să dea declaraţii nu va suferi nicio consecinţă defavorabilă, iar dacă va da declaraţii calitatea de suspect i se garantat învinuitului, acestea vor putea fi folosite ca mijloace de probă împotriva sa; aduc la cunoştinţă, înainte inculpatului şi celorlalte părţi în a1) dreptul de a fi informat cu privire la fapta pentru care este cercetat şi încadrarea juridică a de prima sa audiere, tot cursul procesului penal. acesteia;517 această calitate, fapta În cursul procesului penal, b) dreptul de a consulta dosarul, în condiţiile legii; pentru care este organele judiciare sunt obligate c) dreptul de a avea un avocat ales, iar dacă nu îşi desemnează unul, în cazurile de asistenţă suspectată, încadrarea să asigure părţilor deplina obligatorie, dreptul de a i se desemna un avocat din oficiu; juridică a acesteia, exercitare a drepturilor d) dreptul de a propune administrarea de probe în condiţiile prevăzute de lege, de a ridica drepturile procesuale procesuale în condiţiile excepţii şi de a pune concluzii; prevăzute la art. 83, prevăzute de lege şi să e) dreptul de a formula orice alte cereri ce ţin de soluţionarea laturii penale şi civile a cauzei; încheindu-se în acest sens administreze probele necesare f) dreptul de a beneficia în mod gratuit de un interpret atunci când nu înţelege, nu se exprimă un proces-verbal. în apărare. bine sau nu poate comunica în limba română; Organele judiciare au obligaţia g) dreptul de a apela la un mediator, în cazurile permise de lege; să-l încunoştinţeze, de îndată şi g1) dreptul de a fi informat cu privire la drepturile sale; mai înainte de a-l audia, pe h) alte drepturi prevăzute de lege. învinuit sau pe inculpat despre fapta pentru care este cercetat, încadrarea juridică a acesteia şi Potrivit art. 92 alin. 8 (”Drepturile avocatului suspectului și inculpatului”), avocatul suspectului să-i asigure posibilitatea sau inculpatului are dreptul să beneficieze de timpul și înlesnirile necesare pentru pregătirea și pregătirii şi exercitării apărării. realizarea unei apărări efective. Orice parte are dreptul să fie asistată de apărător în tot cursul Aceasta înseamnă că, și în faza de urmărire penală, apărătorul suspectului sau inculpatului pot procesului penal. solicita ca audierea să se efectueze la o dată ulterioară aducerii la cunoștință a calității de Organele judiciare au obligaţia suspect sau inculpat. să încunoştinţeze pe învinuit sau inculpat, înainte de a i se lua prima declaraţie, despre dreptul de a fi asistat de un apărător, consemnându-se aceasta în procesul-verbal de ascultare. În condiţiile şi în cazurile prevăzute de lege, organele judiciare sunt obligate să ia măsuri pentru asigurarea asistenţei juridice a învinuitului sau inculpatului, dacă acesta nu are apărător ales. ART. 70 Întrebări şi lămuriri prealabile (1) Învinuitul sau inculpatul, înainte de a fi ascultat, este518 întrebat cu privire la nume, prenume, poreclă, data şi locul naşterii, numele şi prenumele părinţilor, cetăţenie, studii, situaţia militară, loc de muncă, ocupaţie, adresa la care locuieşte efectiv, antecedente penale şi alte date pentru stabilirea situaţiei sale personale. (2) Învinuitului sau inculpatului i se aduc apoi la cunoştinţă fapta care formează obiectul cauzei, încadrarea juridică a acesteia, dreptul de a avea un apărător, precum şi dreptul de a nu face nicio declaraţie, atrăgându-i-se totodată atenţia că ceea ce declară poate fi folosit şi împotriva sa. Dacă învinuitul sau inculpatul dă o declaraţie, i se pune în vedere să declare tot ce ştie cu privire la faptă şi la învinuirea ce i se aduce în legătură cu aceasta. (3) Dacă învinuitul sau inculpatul consimte să dea o declaraţie, organul de urmărire penală, înainte de a-l asculta, îi cere să dea o declaraţie, scrisă personal, cu privire la învinuirea ce i se aduce. (4) Învinuitului sau inculpatului i se aduce la cunoştinţă şi obligaţia să anunţe în scris, în termen de 3 zile, orice519 schimbare a locuinţei pe parcursul procesului penal. ART. 202 alin. 3 Rolul activ al organului de urmărire penală Organul de urmărire penală este obligat să explice învinuitului sau inculpatului, precum şi celorlalte părţi drepturile lor procesuale. ART. 308 Prevedere nouă. Textul are în vedere consolidarea probatoriului și pentru faza de judecată, în situațiile în care ar Procedura audierii exista riscul ca un martor să nu mai poată fi audiat (de ex. martor care locuiește în străinătate anticipate sau o martoră care urmează să se afle în concediu de maternitate). (1) Atunci când există riscul ca un martor să nu mai poată fi audiat în cursul judecăţii, procurorul poate sesiza judecătorul de drepturi şi libertăţi în vederea audierii anticipate a martorului. (2) Judecătorul de drepturi şi libertăţi, dacă apreciază cererea întemeiată, stabileşte de îndată data şi locul audierii, dispunându-se citarea părţilor şi subiecţilor procesuali principali. (3) Participarea procurorului este obligatorie.520 ART. 309 ART. 234 Spre deosebire de C. pr. pen. din anul 1968, când, pentru a se pune în mișcare acțiunea penală Punerea în mişcare a Propuneri făcute de organul trebuiau să existe ”temeiuri” (fără ca acest termen să fost explicat de legiuitor), în N.C.P.P., acţiunii penale de cercetare penală pentru a se pune în mișcare acțiunea penală trebuie să existe ”probe” (noțiunea fiind explicată în art. 97 N.C.P.P.) din care să rezulte ”presupunerea rezonabilă” că a fost săvârșită o (1) Acţiunea penală se Dacă organul de cercetare infracțiune. pune în mişcare de penală consideră că sunt procuror, prin ordonanţă, în temeiuri pentru punerea în Legiuitorul nu explică nici înțelesul expresiei ”presupunere rezonabilă”, însă, în art. 4 alin. 2 cursul urmăririi penale, de mişcare a acţiunii penale, face (”Prezumţia de nevinovăţie”) N.C.P.P. prevede principiul ”in dubio pro reo” (după administrarea îndată ce se constată că propuneri în acest sens, pe care întregului probatoriu, orice îndoială în formarea convingerii organelor judiciare se interpretează există probe din care rezultă le înaintează procurorului. în favoarea suspectului sau inculpatului). presupunerea rezonabilă că Organul de cercetare penală, o persoană a săvârşit o dacă consideră că sunt întrunite Ca element de noutate față de C.pr. pen. din anul 1968, în N.C.P.P. se prevede dreptul infracţiune şi nu există şi condiţiile prevăzute de lege inculpatului de a i se elibera inculpatului, la cerere, o copie a ordonanței de punere în mișcare vreunul dintre cazurile de pentru luarea măsurii arestării a acțiunii penale. împiedicare, prevăzute la preventive a inculpatului, art. 16 alin. (1). procedează în acelaşi mod. (2) Punerea în mişcare a A se vedea și art. 7 N.C.P.P. (”Obligativitatea punerii în mișcare și a exercitării acțiunii acţiunii penale este ART. 235 penale”). comunicată inculpatului de Punerea în mişcare a acţiunii către organul de urmărire penale prin ordonanţă Potrivit art. 324 alin. 4 N.C.P.P., punerea în mișcare a acțiunii penale nu poate forma obiectul penală care îl cheamă Procurorul se pronunţă asupra delegării organelor de cercetare penală în cazurile în care urmărirea penală se efectuează în pentru a-l audia. Dispoziţiile punerii în mişcare a acţiunii mod obligatoriu de către procuror. art. 108 se aplică în mod penale după examinarea corespunzător, încheindu-se dosarului. ART. 108 în acest sens un proces- Dacă procurorul este de acord Comunicarea drepturilor şi a obligaţiilor verbal. cu propunerea, pune în mişcare (1) Organul judiciar comunică suspectului sau inculpatului calitatea în care este audiat, fapta (3) La cerere, inculpatului acţiunea penală prin ordonanţă. prevăzută de legea penală pentru săvârşirea căreia este suspectat sau pentru care a fost pusă în i se eliberează o copie a Ordonanţa de punere în mişcare acţiunea penală şi încadrarea juridică a acesteia. ordonanţei prin care a fost mişcare a acţiunii penale trebuie (2) Suspectului sau inculpatului i se aduc la cunoştinţă drepturile prevăzute la art. 83, precum dispusă măsura. să cuprindă, pe lângă menţiunile şi următoarele obligaţii: (4) Atunci când consideră arătate în art. 203, date cu a) obligaţia de a se prezenta la chemările organelor judiciare, atrăgându-i-se atenţia că, în necesar, procurorul poate privire la persoana inculpatului, cazul neîndeplinirii acestei obligaţii, se poate emite mandat de aducere împotriva sa, iar în cazul proceda personal la fapta pentru care este învinuit şi sustragerii, judecătorul poate dispune arestarea sa preventivă; audierea inculpatului şi la încadrarea juridică a acesteia. b) obligaţia de a comunica în scris, în termen de 3 zile, orice schimbare a adresei, atrăgându-i- comunicarea prevăzute la se atenţia că, în cazul neîndeplinirii acestei obligaţii, citaţiile şi orice alte acte comunicate la alin. (2). ART. 237 alin. 2 și 4 prima adresă rămân valabile şi se consideră că le-a luat la cunoştinţă. (5) Organul de urmărire Continuarea cercetării şi (3) În cursul urmăririi penale, înainte de prima audiere a suspectului sau inculpatului, i se aduc521 penală continuă urmărirea ascultarea inculpatului la cunoştinţă drepturile şi obligaţiile prevăzute la alin. (2). Aceste drepturi şi obligaţii i se şi fără a-l audia pe inculpat (2) Dacă procurorul a pus în comunică şi în scris, sub semnătură, iar în cazul în care nu poate ori refuză să semneze, se va atunci când acesta lipseşte mişcare acţiunea penală, încheia un proces-verbal. nejustificat, se sustrage sau organul de cercetare penală îl (4) Organul judiciar trebuie să aducă la cunoştinţa inculpatului posibilitatea încheierii, în este dispărut. cheamă pe inculpat, îi comunică cursul urmăririi penale, a unui acord, ca urmare a recunoaşterii vinovăţiei, iar în cursul judecăţii fapta pentru care este învinuit şi posibilitatea de a beneficia de reducerea pedepsei prevăzute de lege, ca urmare a recunoaşterii îi dă explicaţii cu privire la învinuirii. drepturile şi obligaţiile pe care le are. Atunci când inculpatul nu locuieşte în ţară, organul de cercetare penală va ţine seama, la fixarea termenului de prezentare în faţa acestuia, de reglementările speciale privind asistenţa judiciară internaţională în materie penală. (4) Organul de cercetare penală va continua urmărirea şi fără a-l asculta pe inculpat, când acesta este dispărut, se sustrage de la cercetare sau nu locuieşte în ţară. ART. 310 Art. 465 alin. 3 Se prevede în mod expres obligația persoanei care l-a reținut pe făptuitor de a preda de îndată Dispoziţii privind luarea Infracţiunea flagrantă organelor de poliție toate corpurile delicte, obiectele și înscrisurile ridicate. unor măsuri faţă de făptuitor În cazurile de mai sus (de (1) În cazul infracţiunii infracțiune flagrantă – n.n.), flagrante, orice persoană orice persoană are dreptul să are dreptul să îl prindă pe prindă pe făptuitor şi să-l făptuitor. conducă înaintea autorităţii. (2) Dacă făptuitorul a fost prins în condiţiile alin. (1), persoana care l-a reţinut trebuie să îl predea de îndată, împreună cu corpurile delicte, precum şi522 cu obiectele şi înscrisurile ridicate, organelor de urmărire penală, care întocmesc un proces-verbal. ART. 311 ART. 238 Extinderea urmăririi penale sau schimbarea încadrării juridice se poate dispune și de către Extinderea urmăririi Extinderea cercetării penale organul de cercetare penală, care este însă obligat să-l informeze pe procuror și poate propune, penale sau schimbarea după caz, punerea în mişcare a acţiunii penale. încadrării juridice Organul de cercetare penală, dacă constată fapte noi în Se elimină termenele de 3 zile și 5 zile în care organul de cercetare penală era obligat să facă (1) În cazul în care, după sarcina învinuitului sau propuneri procurorului, respectiv acesta din urmă trebuia să decidă prin ordonanță. începerea urmăririi penale, inculpatului ori împrejurări noi Se prevede posibilitatea ca procurorul să dispună extinderea acţiunii penale cu privire la organul de urmărire penală care pot duce la schimbarea aspectele noi. constată fapte noi, date cu încadrării juridice a faptei pentru privire la participarea unor care s-a dispus începerea alte persoane sau urmăririi penale ori s-a pus în împrejurări care pot duce la mişcare acţiunea penală sau schimbarea încadrării date cu privire la participarea şi juridice a faptei, dispune a unei alte persoane la extinderea urmăririi penale săvârşirea acelei fapte, este ori schimbarea încadrării obligat să facă propuneri juridice. procurorului pentru extinderea (2) Organul de cercetare cercetărilor penale sau penală care a dispus schimbarea încadrării juridice. extinderea urmăririi penale Propunerile se înaintează în cel sau schimbarea încadrării mult 3 zile de la data constatării juridice este obligat să îl faptelor, împrejurărilor sau informeze pe procuror cu persoanelor noi. Procurorul va privire la măsura dispusă, decide, prin ordonanţă, în cel propunând, după caz, mult 5 zile. punerea în mişcare a acţiunii penale. (3) Organul judiciar care a dispus extinderea urmăririi penale sau schimbarea încadrării juridice este obligat să îl informeze pe523 suspect despre faptele noi cu privire la care s-a dispus extinderea. (4) În cazul în care extinderea urmăririi penale s-a dispus cu privire la mai multe persoane, organul de urmărire penală are obligaţia să procedeze faţă de aceste persoane potrivit art. 307. (5) Procurorul sesizat de organul de cercetare în urma extinderii urmăririi penale sau din oficiu cu privire la ipotezele prevăzute la alin. (1) poate dispune extinderea acţiunii penale cu privire la aspectele noi. SECŢIUNEA a 2-a Suspendarea urmăririi penale ART. 312 ART. 239 Se adaugă două cazuri noi de suspendare a urmăririi penale: Cazurile de suspendare Cazuri de suspendare - în situaţia în care există un impediment legal temporar pentru punerea în mişcare a acţiunii penale faţă de o persoană; (1) În cazul când se În cazul când se constată - pe perioada desfăşurării procedurii de mediere. constată printr-o expertiză printr-o expertiză medico-legală medico-legală că suspectul că învinuitul sau inculpatul sau inculpatul suferă de o suferă de o boală gravă, care îl A se avea în vedere și art. 70 din Legea nr. 192/2006 privind medierea și organizarea profesiei boală gravă, care îl împiedică să ia parte la procesul de mediator (M. Of. nr. 441 din 22 mai 2006). împiedică să ia parte la penal, organul de cercetare procesul penal, organul de penală înaintează procurorului ART. 70*) cercetare penală înaintează propunerile sale împreună cu (1) În cazul în care medierea se desfăşoară după începerea procesului penal, urmărirea penală524 procurorului propunerile dosarul, pentru a dispune sau, după caz, judecata se suspendă, în temeiul prezentării de către părţi a contractului de sale împreună cu dosarul, suspendarea urmăririi penale. mediere. pentru a dispune Procurorul se pronunţă asupra (2) Suspendarea durează până când procedura medierii se închide prin oricare dintre suspendarea urmăririi suspendării prin ordonanţă. modurile prevăzute de prezenta lege, dar nu mai mult de 3 luni de la data semnării contractului penale. de mediere. (2) Suspendarea urmăririi (3) *** Abrogat penale se dispune şi în (4) Procesul penal se reia din oficiu, imediat după primirea procesului-verbal prin care se situaţia în care există un constată că părţile nu s-au împăcat, sau, dacă acesta nu se comunică, la expirarea termenului impediment legal temporar prevăzut la alin. (2). pentru punerea în mişcare a (5) Pentru soluţionarea cauzelor penale în baza acordului încheiat ca rezultat al medierii, acţiunii penale faţă de o mediatorul este obligat să transmită organului judiciar acordul de mediere şi procesul-verbal de persoană. încheiere a medierii în original şi în format electronic dacă părţile au ajuns la o înţelegere sau (3) Suspendarea urmăririi doar procesul-verbal de încheiere a medierii în situaţiile prevăzute la art. 56 alin. (1) lit. b) şi c). penale se dispune şi pe (6) Dispoziţiile art. 61 alin. (2) se aplică în mod corespunzător în cazul în care medierea este perioada desfăşurării recomandată de către organele judiciare. procedurii de mediere, potrivit legii. *) Conform art. 84 pct. 9 şi art. 104 din Legea nr. 255/2013 (începând cu data de 1 februarie 2014 (data intrării în vigoare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală), la articolul 70, alineatele (1), (2), (4) şi (5) vor avea următorul cuprins: "ART. 70 (1) În cazul în care medierea cu privire la latura penală a cauzei se desfăşoară după începerea procesului penal, urmărirea penală sau, după caz, judecata se poate suspenda, în temeiul prezentării de către părţi a contractului de mediere. (2) Suspendarea durează până când procedura medierii se închide prin oricare dintre modurile prevăzute de prezenta lege, dar nu mai mult de 3 luni de la data la care a fost dispusă. .......................................................................... (4) Procesul penal se reia din oficiu, imediat după primirea procesului-verbal prin care se constată că nu s-a încheiat înţelegerea potrivit art. 56 alin. (1) lit. a) sau, dacă acesta nu se comunică, la expirarea termenului prevăzut la alin. (2). (5) Pentru soluţionarea acţiunii penale ori a acţiunii civile în baza acordului încheiat ca rezultat al medierii, mediatorul este obligat să transmită organului judiciar acordul de mediere şi procesul-verbal de încheiere a medierii în original şi în format electronic dacă părţile au ajuns la o înţelegere sau doar procesul-verbal de încheiere a medierii în situaţiile prevăzute la art. 56 alin. (1) lit. b) şi c)."525 ART. 313 ART. 241 Se constată că, deși legiuitorul folosește expresia de restituire a dosarului la organul de Sarcina organului de Sarcina organului de cercetare penală, aceasta nu este similară instituției restituirii în situațiile în care procurorul nu urmărire pe timpul cercetare în timpul suspendării își însușește propunerea organului de cercetare penală (art. 317 ”Restituirea dosarului suspendării organului de cercetare penală” N.C.P.P., art. 323 ” Restituirea cauzei sau trimiterea la alt organ În timpul cât urmărirea este de urmărire penală” (1) După suspendarea suspendată, organul de urmăririi penale, procurorul cercetare penală continuă să În fapt, este vorba despre trimiterea dosarului la organul de cercetare penală. restituie dosarul cauzei efectueze toate actele a căror organului de cercetare îndeplinire nu este împiedicată Se prevede posibilitatea ca, la reluarea urmăririi penale, actele efectuate în timpul suspendării penală ori poate dispune de situaţia învinuitului sau să fie refăcute, dacă este posibil, la cererea suspectului sau a inculpatului. preluarea sa. inculpatului. (2) Ordonanţa de Organul de cercetare penală Se introduce termenul de 3 luni de la data dispunerii suspendării, în care organul de cercetare suspendare a urmăririi este obligat să se intereseze penală este obligat să verifice dacă mai subzistă cauza care a determinat suspendarea urmăririi penale se comunică părţilor periodic dacă mai subzistă cauza penale. şi subiecţilor procesuali care a determinat suspendarea principali. urmăririi penale. Se prevede posibilitatea ca procurorul să dispună preluarea cauzei. Această posibilitate legală (3) În timpul cât decurge din atribuția procurorului de a conduce activitatea de urmărire penală a organelor de urmărirea este suspendată, ART. 240 cercetare penală, prev. de art. 300 N.C.P.P. organele de cercetare Ordonanţa de suspendare penală continuă să efectueze toate actele a Ordonanţa trebuie să căror îndeplinire nu este cuprindă, pe lângă menţiunile împiedicată de situaţia arătate în art. 203, datele suspectului sau inculpatului, privitoare la persoana cu respectarea dreptului la învinuitului sau inculpatului, apărare al părţilor sau fapta de care este învinuit, subiecţilor procesuali. La cauzele care au determinat reluarea urmăririi penale, suspendarea şi măsurile luate în actele efectuate în timpul vederea însănătoşirii învinuitului suspendării pot fi refăcute, sau inculpatului. dacă este posibil, la cererea Ordonanţa de suspendare a suspectului sau inculpatului. urmăririi penale se comunică, în (4) Organul de cercetare copie, învinuitului sau penală este obligat să inculpatului şi persoanei verifice periodic, dar nu mai vătămate. După comunicare, târziu de 3 luni de la data dosarul se restituie organului de dispunerii suspendării, dacă cercetare penală.526 mai subzistă cauza care a determinat suspendarea urmăririi penale. SECŢIUNEA a 3-a Clasarea şi renunţarea la urmărirea penală ART. 314 ART. 228 alin. 4 și 6 Soluția de renunțare la urmărirea penală reprezintă un element de noutate al N.C.P.P. Soluţiile de neurmărire şi Începerea urmăririi penale netrimitere în judecată (4) Dacă din cuprinsul actului ART. 16 alin. 1 de sesizare sau al actelor Cazurile care împiedică punerea în mişcare şi exercitarea acţiunii penale (1) După examinarea premergătoare efectuate după (1) Acţiunea penală nu poate fi pusă în mişcare, iar când a fost pusă în mişcare nu mai poate fi sesizării, când constată că primirea plângerii ori denunţului exercitată dacă: au fost strânse probele rezultă vreunul dintre cazurile a) fapta nu există; necesare potrivit de împiedicare a punerii în b) fapta nu este prevăzută de legea penală ori nu a fost săvârşită cu vinovăţia prevăzută de dispoziţiilor art. 285, mişcare a acţiunii penale lege; procurorul, la propunerea prevăzute la art. 10, organul de c) nu există probe că o persoană a săvârşit infracţiunea; organului de urmărire urmărire penală înaintează d) există o cauză justificativă sau de neimputabilitate; penală sau din oficiu, procurorului actele încheiate cu e) lipseşte plângerea prealabilă, autorizarea sau sesizarea organului competent ori o altă soluţionează cauza prin propunerea de a nu se începe condiţie prevăzută de lege, necesară pentru punerea în mişcare a acţiunii penale; ordonanţă, dispunând: urmărirea penală. f) a intervenit amnistia sau prescripţia, decesul suspectului ori al inculpatului persoană fizică a) clasarea, când nu (6) În cazul în care procurorul sau s-a dispus radierea suspectului ori inculpatului persoană juridică; exercită acţiunea penală ori, este de acord cu propunerea, g) a fost retrasă plângerea prealabilă, în cazul infracţiunilor pentru care retragerea acesteia după caz, stinge acţiunea dispune prin rezoluţie înlătură răspunderea penală, a intervenit împăcarea ori a fost încheiat un acord de mediere în penală exercitată, întrucât neînceperea urmăririi penale. condiţiile legii; există unul dintre cazurile (…). h) există o cauză de nepedepsire prevăzută de lege; prevăzute la art. 16 alin. (1); ART. 230 i) există autoritate de lucru judecat; b) renunţarea la Neînceperea urmăririi penale j) a intervenit un transfer de proceduri cu un alt stat, potrivit legii. urmărirea penală, când nu sau scoaterea de sub urmărire (2) În cazurile prevăzute la alin. (1) lit. e) şi j), acţiunea penală poate fi pusă în mişcare ulterior, există interes public în când fapta nu prezintă pericolul în condiţiile prevăzute de lege. urmărirea penală a social al unei infracţiuni inculpatului. (2) Procurorul întocmeşte Procurorul, sesizat potrivit art. o singură ordonanţă chiar 228 alin. 2, dispune prin dacă lucrările dosarului ordonanţă, după caz, ART. 19 din Legea de aplicare nr. 255/2013 pentru punerea în aplicare a Legii nr. 135/2010 privesc mai multe fapte ori neînceperea urmăririi penale sau privind Codul de procedură penală şi pentru modificarea şi completarea unor acte normative527 mai mulţi suspecţi sau scoaterea de sub urmărire care cuprind dispoziţii procesual penale inculpaţi şi chiar dacă se penală. Copia ordonanţei şi, Atunci când, în cursul procesului, se constată că în privinţa unei fapte comise anterior intrării în dau acestora rezolvări după caz, a propunerii organului vigoare a Codului penal sunt aplicabile dispoziţiile art. 181 din Codul penal din 1968, ca lege diferite conform alin. (1). de cercetare penală se comunică penală mai favorabilă, procurorul dispune clasarea, iar instanţa dispune achitarea, în condiţiile persoanei care a făcut sesizarea, Codului de procedură penală. precum şi persoanei faţă de care s-a dispus soluţia de neurmărire Se constată o inconsecvență a legiuitorului: în timp ce din art. 314 alin. 1 lit b N.C.P.P. rezultă că sau de netrimitere în judecată. renunțarea la urmărirea penală se poate dispune numai în cauzele în care a fost pusă anterior în mișcare acțiunea penală, din art. 318 alin. 2 N.C.P.P.rezultă că această soluție se poate dispune ART. 243 alin. 1 – 2 și în cauzele în care urmărirea penală este începută in rem și în cauzele cu suspecți. Procedura încetării Organul de cercetare penală, când constată existenţa vreunuia dintre cazurile prevăzute în art. 10 alin. 1 lit. f) - h), i1) şi j), înaintează procurorului dosarul împreună cu propuneri de încetare a urmăririi penale. Procurorul se pronunţă asupra încetării urmăririi penale prin ordonanţă, dispunând potrivit art. 11 pct. 1 lit. c). În cazul în care nu s-a pus în mişcare acţiunea penală, încetarea urmăririi penale se pronunţă prin rezoluţie motivată. ART. 249 Cazurile şi procedura scoaterii de sub urmărire Scoaterea de sub urmărirea penală are loc când se constată existenţa vreunuia dintre cazurile prevăzute în art. 10 lit. a) - e) şi există învinuit sau inculpat în cauză.528 Dispoziţiile art. 242 - 246 şi 248 se aplică în mod corespunzător şi în procedura scoaterii de sub urmărire. În cazul prevăzut în art. 10 lit. b1) procurorul se pronunţă prin ordonanţă. ART. 315 ART. 11 Se constată că, deși N.C.P.P. folosește termenul de ”clasare” din C. pr. pen. din 1968, instituțiile Clasarea Clasarea, scoaterea de sub juridice nu sunt identice. urmărire, încetarea urmăririi (1) Clasarea se dispune penale, achitarea şi încetarea Astfel, în temeiul C.pr.pen. din anul 1968, clasarea se dispunea, practic numai în situația în care când: procesului penal nu exista învinuit în cauză. a) nu se poate începe urmărirea penală, întrucât Când se constată existenţa În N.C.P.P., clasarea devine o instituție juridică mai amplă, care înlocuiește soluțiile de nu sunt întrunite condiţiile vreunuia din cazurile prevăzute netrimitere în judecată (neînceperea urmăririi penale, scoaterea de sub urmărire penală și de fond şi formă esenţiale în art. 10: încetarea urmăririi penale) din C.pr.pen. din anul 1968. ale sesizării; 1. În cursul urmăririi penale b) există unul dintre procurorul, la propunerea cazurile prevăzute la art. 16 organului de cercetare penală alin. (1). sau din oficiu, dispune: (2) Ordonanţa de clasare a) clasarea, când nu există cuprinde menţiunile învinuit în cauză; prevăzute la art. 286 alin. (2), precum şi dispoziţii privind: ART. 12 a) ridicarea sau Sesizarea altor organe decât menţinerea măsurilor cele judiciare asigurătorii; aceste măsuri încetează de drept dacă În cazurile arătate în art. 10 lit. persoana vătămată nu b), d) şi e), procurorul care introduce acţiune în faţa dispune clasarea sau scoaterea instanţei civile, în termen de sub urmărire, ori instanţa de de 30 de zile de la judecată care pronunţă comunicarea soluţiei; achitarea, dacă apreciază că b) restituirea bunurilor fapta ar putea atrage măsuri ori529 ridicate sau a cauţiunii; sancţiuni altele decât cele c) sesizarea judecătorului prevăzute de legea penală, de cameră preliminară cu sesizează organul competent. propunerea de luare a măsurii de siguranţă a ART. 262 alin. 1 pct. 2 lit. a confiscării speciale; Rezolvarea cauzelor d) sesizarea judecătorului de cameră preliminară cu 2. dă ordonanţă prin care: propunerea de desfiinţare a) clasează, scoate de sub totală sau parţială a unui urmărire sau încetează înscris; urmărirea penală potrivit e) sesizarea instanţei dispoziţiilor art. 11. competente potrivit Dacă procurorul dispune dispoziţiilor legii speciale în scoaterea de sub urmărire în materia sănătăţii mintale, în temeiul art. 10 lit. b1), face vederea dispunerii internării aplicarea art. 181 alin. 3 din nevoluntare; Codul penal; f) cheltuielile judiciare. (3) Dacă în cursul urmăririi penale s-a luat una ART. 228 alin. 6 dintre măsurile de siguranţă Începerea urmăririi penale prevăzute de lege, se va face menţiune despre (6) În cazul în care procurorul aceasta. este de acord cu propunerea, (4) În ordonanţă se va dispune prin rezoluţie face menţiune şi cu privire neînceperea urmăririi penale. În la încetarea de drept a situaţia în care procurorul îşi măsurii preventive dispuse însuşeşte argumentele cuprinse în cauză. în propunerea organului de (5) Menţionarea cercetare penală, motivarea motivelor de fapt şi de rezoluţiei este facultativă sau drept este obligatorie poate cuprinde doar argumente numai dacă procurorul nu suplimentare. (…) îşi însuşeşte argumentele cuprinse în propunerea organului de cercetare ART. 243 penală ori dacă în cursul Procedura încetării530 urmăririi penale suspectului Organul de cercetare penală, i-a fost adusă la cunoştinţă când constată existenţa această calitate, potrivit art. vreunuia dintre cazurile 307. prevăzute în art. 10 alin. 1 lit. f) - h), i1) şi j), înaintează procurorului dosarul împreună cu propuneri de încetare a urmăririi penale. Procurorul se pronunţă asupra încetării urmăririi penale prin ordonanţă, dispunând potrivit art. 11 pct. 1 lit. c). În cazul în care nu s-a pus în mişcare acţiunea penală, încetarea urmăririi penale se pronunţă prin rezoluţie motivată. Atunci când cazul de încetare a urmăririi penale priveşte un învinuit sau inculpat arestat, procurorul trebuie să se pronunţe asupra încetării urmăririi penale în aceeaşi zi în care a primit propunerea de încetare de la organul de cercetare penală. Dacă procurorul a dispus încetarea urmăririi penale, măsura arestării preventive încetează de drept, învinuitul sau inculpatul fiind pus de îndată în libertate. ART. 244 Ordonanţa de încetare a urmăririi penale Ordonanţa de încetare a531 urmăririi penale trebuie să cuprindă pe lângă menţiunile arătate în art. 203, datele privind persoana şi fapta la care se referă încetarea, precum şi arătarea temeiurilor de fapt şi de drept pe baza cărora se dispune încetarea urmăririi penale. ART. 245 Dispoziţii complimentare ale ordonanţei Prin ordonanţa de încetare a urmăririi penale se dispune totodată asupra: a) revocării măsurilor asigurătorii luate în vederea executării pedepsei amenzii; b) confiscării lucrurilor care potrivit art. 118 din Codul penal sunt supuse confiscării speciale şi restituirii celorlalte. Dacă proprietatea corpurilor delicte şi a celorlalte obiecte care au servit ca mijloace materiale de probă este contestată, ele sunt păstrate de organul de cercetare penală până la hotărârea instanţei civile; c) măsurilor asigurătorii privind reparaţiile civile şi a restabilirii situaţiei anterioare săvârşirii infracţiunii. În cazul în care s-a dispus532 menţinerea măsurilor asigurătorii privind reparaţiile civile, aceste măsuri se vor considera desfiinţate, dacă persoana vătămată nu introduce acţiune în faţa instanţei civile în termen de 30 de zile de la comunicarea încetării urmăririi penale; c1) sesizării instanţei civile competente cu privire la desfiinţarea totală sau parţială a unui înscris; d) cheltuielilor judiciare, stabilind cuantumul acestora, cine trebuie să le suporte şi ordonând încasarea lor; e) restituirii cauţiunii în cazurile prevăzute de lege. Dacă în cursul urmăririi penale s-a luat vreuna din măsurile de siguranţă arătate în art. 162, se va face menţiune despre aceasta. În cazul în care încetarea urmăririi penale priveşte un învinuit sau inculpat arestat, în ordonanţă se va face menţiune şi cu privire la constatarea încetării de drept a măsurii arestării preventive. ART. 316 ART. 228 alin. 6 Înştiinţarea despre Începerea urmăririi penale Spre deosebire de prevederile din C.pr. pen. din 1968, când soluția se comunica doar persoanei clasare care făcuse sesizarea, precum şi, după caz, persoanei faţă de care se efectuaseră acte (1) Ordonanţa de clasare (6) În cazul în care procurorul premergătoare, N.C.P.P. prevede comunicarea unei copii a ordonanței de clasare, după caz, și se comunică în copie este de acord cu propunerea, altor persoane interesate. persoanei care a făcut dispune prin rezoluţie533 sesizarea, suspectului, neînceperea urmăririi penale. În inculpatului sau, după caz, situaţia în care procurorul îşi altor persoane interesate. însuşeşte argumentele cuprinse Dacă ordonanţa nu în propunerea organului de cuprinde motivele de fapt şi cercetare penală, motivarea de drept, se comunică şi o rezoluţiei este facultativă sau copie a referatului poate cuprinde doar argumente organului de cercetare suplimentare. Copie de pe penală. rezoluţie şi de pe propunerea (2) În cazul în care organului de cercetare penală se inculpatul este arestat comunică persoanei care a făcut preventiv, procurorul sesizarea, precum şi, după caz, înştiinţează prin adresă persoanei faţă de care s-au administraţia locului de efectuat acte premergătoare. deţinere cu privire la Dispoziţiile art. 245 alin. 1 lit. c1) încetarea de drept a măsurii se aplică în mod corespunzător. arestării preventive, în vederea punerii de îndată în libertate a inculpatului. ART. 246 Înştiinţarea despre încetarea urmăririi penale Copie de pe ordonanţa sau rezoluţia prin care procurorul dispune încetarea urmăririi penale se comunică persoanei care a făcut sesizarea, învinuitului sau inculpatului şi, după caz, altor persoane interesate. În cazul când învinuitul sau inculpatul este arestat preventiv, instanţa înştiinţează prin adresă administraţia locului de deţinere, cu dispoziţia de a-l pune de îndată în libertate pe învinuit sau inculpat, potrivit art. 243 alin. 3.534 ART. 249 Cazurile şi procedura scoaterii de sub urmărire Scoaterea de sub urmărirea penală are loc când se constată existenţa vreunuia dintre cazurile prevăzute în art. 10 lit. a) - e) şi există învinuit sau inculpat în cauză. Dispoziţiile art. 242 - 246 şi 248 se aplică în mod corespunzător şi în procedura scoaterii de sub urmărire. În cazul prevăzut în art. 10 lit. b1) procurorul se pronunţă prin ordonanţă. ART. 317 Art. 228 alin.4 și 5 Restituirea dosarului Începerea urmăririi penale Deși textul de lege nu precizează că procurorul, constatând că nu sunt aplicabile prevederile art. organului de cercetare (4) Dacă din cuprinsul actului 315 alin. 1 lit. a sau b N.C.P.P. (”Clasarea”) restituie dosarul organului de cercetare penală penală de sesizare sau al actelor împreună cu ordonanța prin care dă dispoziții cu privire la actele care urmează să fie efectuate, premergătoare efectuate după acest fapt rezultă din interpretarea disp. art. 286 N.C.P.P.(”Actele organelor de urmărire Procurorul sesizat cu primirea plângerii ori denunţului penală”) și art. 300 alin. 1 și 3 N.C.P.P.(”Măsuri de exercitare a supravegherii”). propunerea de clasare de rezultă vreunul dintre cazurile către organul de cercetare de împiedicare a punerii în penală, atunci când mişcare a acţiunii penale constată că nu sunt prevăzute la art. 10, organul de îndeplinite condiţiile legale urmărire penală înaintează pentru a dispune clasarea procurorului actele încheiate cu sau când dispune clasarea propunerea de a nu se începe parţial şi disjunge cauza urmărirea penală. conform art. 46, restituie (5) Dacă procurorul constată dosarul organului de că nu sunt întrunite condiţiile cercetare penală. arătate în alin. 4, restituie actele535 organului de urmărire penală, fie pentru completarea actelor premergătoare, fie pentru începerea urmăririi penale. ART. 231 Restituirea dosarului pentru continuarea cercetării penale Dacă procurorul, sesizat potrivit dispoziţiilor art. 228 alin. 2, constată că nu este cazul să dispună neînceperea urmăririi penale sau scoaterea de sub urmărire penală, restituie dosarul organului de cercetare penală pentru completarea actelor premergătoare sau începerea urmăririi penale, respectiv pentru continuarea cercetării penale. ART. 248 Restituirea dosarului şi continuarea cercetării penale Procurorul, dacă constată că nu este cazul să dispună încetarea sau când a dispus încetarea parţial, restituie dosarul organului de cercetare penală, cu dispoziţia de a continua cercetarea. ART. 249 Cazurile şi procedura scoaterii de sub urmărire536 Scoaterea de sub urmărirea penală are loc când se constată existenţa vreunuia dintre cazurile prevăzute în art. 10 lit. a) - e) şi există învinuit sau inculpat în cauză. Dispoziţiile art. 242 - 246 şi 248 se aplică în mod corespunzător şi în procedura scoaterii de sub urmărire. În cazul prevăzut în art. 10 lit. b1) procurorul se pronunţă prin ordonanţă. ART. 318 Art. 181 C. pen. Legiuitorul nu a explicat înțelesul expresiei ”interes public” nici în N.C.P., nici în N.C.P.P., însă a Renunţarea la urmărirea Fapta care nu prezintă pericolul indicat criteriile în funcție de care se apreciază lipsa acestuia. penală social al unei infracțiuni În C. pr. pen. din anul 1968, nu se prevedea o limită a maximului special pentru infracțiunile (1) În cazul infracţiunilor (1) Nu constituie infracțiune pentru care se putea aplica art. 181 C. pen. Obligațiile dispuse de procuror în sarcina pentru care legea prevede fapta prevăzută de legea penală, suspectului sau inculpatului au ca scop repararea prejudiciului material sau moral, îndreptarea pedeapsa amenzii sau dacă, prin atingerea minimă sa (consiliere, muncă în folosul comunității). pedeapsa închisorii de cel adusă uneia dintre valorile mult 7 ani, procurorul poate apărate de lege și prin conținutul Se constată o inconsecvență a legiuitorului: în timp ce din art. 314 alin. 1 lit b N.C.P.P. rezultă că renunţa la urmărirea penală ei concret, fiind lipsită în mod renunțarea la urmărirea penală se poate dispune numai în cauzele în care a fost pusă anterior în când, în raport cu vădit de importanță, nu prezintă mișcare acțiunea penală, din art. 318 alin. 2 N.C.P.P.rezultă că această soluție se poate dispune conţinutul faptei, cu modul gradul de pericol social al unei și în cauzele în care urmărirea penală este începută in rem și în cauzele cu suspecți. şi mijloacele de săvârşire, cu infracțiuni. scopul urmărit şi cu împrejurările concrete de (2) La stabilirea în concret a Se prevede revocarea ordonanței de renunțare la urmărirea penală de către procuror în cazul săvârşire, cu urmările gradului de pericol social se ține neîndeplinirii cu rea-credinţă a obligaţiilor în termenul stabilit. produse sau care s-ar fi seama de modul și mijloacele de Sarcina de a face dovada îndeplinirii obligaţiilor sau prezentarea motivelor de neîndeplinire a putut produce prin săvârșirea a faptei, de scopul acestora revine suspectului ori inculpatului. săvârşirea infracţiunii, urmărit, de împrejurările în care O nouă renunţare la urmărirea penală în aceeaşi cauză nu mai este posibilă. constată că nu există un fapta a fost comisă, de urmarea interes public în urmărirea produsă sau care s-ar fi putut Se poate renunța la urmărire penală și în situația în care autorul faptei nu este cunoscut (alin.537 acesteia. produce , precum și de persoana 2). (2) Când autorul faptei și conduita făptuitorului, dacă este cunoscut, la aprecierea este cunoscut. A se vedea și art. 7 alin. 2 N.C.P.P. (”Obligativitatea punerii în mișcare și a exercitării acțiunii interesului public sunt (3) În cazul faptelor prevăzute în penale”). avute în vedere şi persoana prezentul articol, procurorul sau suspectului sau a instanța poate aplica una din inculpatului, conduita avută sancțiunile cu caracter anterior săvârşirii administrativ prevăzute la art. infracţiunii şi eforturile 91. depuse pentru înlăturarea sau diminuarea consecinţelor infracţiunii. (3) Procurorul poate dispune, după consultarea suspectului sau a inculpatului, ca acesta să îndeplinească una sau mai multe dintre următoarele obligaţii: a) să înlăture consecinţele faptei penale sau să repare paguba produsă ori să convină cu partea civilă o modalitate de reparare a acesteia; b) să ceară public scuze persoanei vătămate; c) să presteze o muncă neremunerată în folosul comunităţii, pe o perioadă cuprinsă între 30 şi 60 de zile, în afară de cazul în care, din cauza stării de sănătate, persoana nu poate presta această muncă; d) să frecventeze un538 program de consiliere. (4) În cazul în care procurorul dispune ca suspectul sau inculpatul să îndeplinească obligaţiile prevăzute la alin. (3), stabileşte prin ordonanţă termenul până la care acestea urmează a fi îndeplinite, care nu poate fi mai mare de 6 luni sau de 9 luni pentru obligaţii asumate prin acord de mediere încheiat cu partea civilă şi care curge de la comunicarea ordonanţei. (5) Ordonanţa de renunţare la urmărire cuprinde, după caz, menţiunile prevăzute la art. 286 alin. (2), precum şi dispoziţii privind măsurile dispuse conform alin. (3) din prezentul articol şi art. 315 alin. (2) - (4), termenul până la care trebuie îndeplinite obligaţiile prevăzute la alin. (3) din prezentul articol şi sancţiunea nedepunerii dovezilor la procuror, precum şi cheltuielile judiciare. (6) În cazul neîndeplinirii cu rea-credinţă a obligaţiilor în termenul prevăzut la alin. (4), procurorul revocă539 ordonanţa. Sarcina de a face dovada îndeplinirii obligaţiilor sau prezentarea motivelor de neîndeplinire a acestora revine suspectului ori inculpatului. O nouă renunţare la urmărirea penală în aceeaşi cauză nu mai este posibilă. (7) Ordonanţa prin care s- a dispus renunţarea la urmărirea penală se comunică în copie persoanei care a făcut sesizarea, suspectului, inculpatului sau, după caz, altor persoane interesate. ART. 319 ART. 13 Se adaugă un nou caz de continuare a urmăririi penale: renunțarea procurorului la urmărire Continuarea urmăririi Continuarea procesului penal penală (care, la rândul său, este o instituție nouă în N.C.P.P.). penale la cererea în caz de amnistie, prescripţie Se prevede în mod expres termenul în care se poate solicita continuarea urmăririi penale, suspectului sau a sau retragere a plângerii precum și soluțiile pe care le poate dispune procurorul. inculpatului prealabile ori de existenţă a unei cauze de nepedepsire (1) În caz de clasare ca urmare a constatării că a În caz de amnistie, prescripţie intervenit amnistia, sau retragere a plângerii prescripţia, retragerea prealabile, precum şi în cazul plângerii prealabile sau a existenţei unei cauze de existenţei unei cauze de nepedepsire, învinuitul sau nepedepsire, precum şi în inculpatul poate cere cazul renunţării continuarea procesului penal. procurorului la urmărirea Dacă se constată vreunul din penală, suspectul sau cazurile prevăzute în art. 10 lit. inculpatul poate cere, în a) - e), procurorul dispune termen de 20 de zile de la scoaterea de sub urmărire, iar primirea copiei de pe instanţa de judecată pronunţă ordonanţa de soluţionare a achitarea.540 cauzei, continuarea Dacă nu se constată vreunul urmăririi penale. dintre cazurile prevăzute în art. (2) Dacă după 10 alin. 1 lit. a) - e), procurorul introducerea cererii în dispune încetarea urmăririi termenul legal se constată penale, cu excepţia cazului un alt caz de netrimitere în prevăzut în art. 10 alin. 1 lit. i), judecată decât cele iar instanţa de judecată prevăzute la alin. (1), pronunţă încetarea procesului procurorul va dispune penal. clasarea cauzei în raport cu acesta. (3) Dacă nu se constată situaţia prevăzută la alin. (2), se va adopta prima soluţie de netrimitere în judecată. ART. 320 ART. 228 alin. 2 și 4 Această obligație a organului de cercetare penală rezultă și din art. 314 alin. 1. În consecință, Modul de sesizare a Începerea urmăririi penale prevederea din art. 320 N.C.P.P. este repetitivă. procurorului pentru soluţionarea cauzei (2) În cazul prevăzut la art. 10 lit. b1), organul de urmărire Organul de cercetare penală înaintează dosarul penală care constată procurorului cu propunerea de a incidenţa unuia dintre dispune, după caz, neînceperea cazurile care determină urmăririi penale sau scoaterea clasarea cauzei sau de sub urmărire penală. renunţarea la urmărire penală trimite dosarul la (4) Dacă din cuprinsul actului procuror cu propunere de sesizare sau al actelor corespunzătoare. premergătoare efectuate după primirea plângerii ori denunţului rezultă vreunul dintre cazurile de împiedicare a punerii în mişcare a acţiunii penale prevăzute la art. 10, organul de urmărire penală înaintează541 procurorului actele încheiate cu propunerea de a nu se începe urmărirea penală. ART. 243 alin. 1 Procedura încetării Organul de cercetare penală, când constată existenţa vreunuia dintre cazurile prevăzute în art. 10 alin. 1 lit. f) - h), i1) şi j), înaintează procurorului dosarul împreună cu propuneri de încetare a urmăririi penale. ART. 249 Cazurile şi procedura scoaterii de sub urmărire Scoaterea de sub urmărirea penală are loc când se constată existenţa vreunuia dintre cazurile prevăzute în art. 10 lit. a) - e) şi există învinuit sau inculpat în cauză. Dispoziţiile art. 242 - 246 şi 248 se aplică în mod corespunzător şi în procedura scoaterii de sub urmărire. În cazul prevăzut în art. 10 lit. b^1) procurorul se pronunţă prin ordonanţă.542 SECŢIUNEA a 4-a Terminarea urmăririi penale ART. 321 ART. 256 Spre deosebire de C.pr. pen. din anul 1968, potrivit N.C.P.P., referatul de terminare a urmăririi Înaintarea dosarului Înaintarea dosarului privind penale se întocmește numai după ce acțiunea penală a fost pusă în mișcare. privind pe inculpat pe învinuit (1) De îndată ce De îndată ce cercetarea urmărirea penală este penală este terminată, organul terminată, organul de de cercetare înaintează dosarul cercetare înaintează dosarul procurorului cu un referat, în procurorului, însoţit de un care consemnează rezultatul referat. cercetării, spre a se decide (2) Referatul trebuie să potrivit art. 262. Referatul va cuprindă menţiunile cuprinde în mod corespunzător prevăzute la art. 286 alin. menţiunile prevăzute în art. 259 (4), precum şi date - 260. suplimentare privitoare la mijloacele materiale de probă şi măsurile luate cu ART. 258 privire la ele în cursul Înaintarea dosarului privind cercetării penale, precum şi pe inculpate locul unde acestea se află. (3) Când urmărirea În cauzele în care acţiunea penală priveşte mai multe penală a fost pusă în mişcare, fapte sau mai mulţi după completarea cercetării şi inculpaţi, referatul trebuie după îndeplinirea dispoziţiilor să cuprindă menţiunile privitoare la prezentarea arătate la alin. (2) cu privire materialului de urmărire penală, la toate faptele şi la toţi cercetarea penală se consideră inculpaţii şi, dacă este cazul, terminată. Organul de cercetare trebuie să se arate pentru penală înaintează de îndată care fapte ori făptuitori se procurorului dosarul cauzei propune clasarea sau însoţit de un referat. renunţarea la urmărire.543 ART. 260 Date suplimentare Referatul trebuie să cuprindă date suplimentare privitoare la: a) mijloacele materiale de probă şi măsurile luate referitor la ele în cursul cercetării penale, precum şi locul unde se află; b) măsurile asigurătorii privind reparaţiile civile sau executarea pedepsei amenzii, luate în cursul cercetării penale; c) cheltuielile judiciare. ART. 322 ART. 261 N.C.P.P. nu mai prevede obligativitatea prezentării materialului de urmărire penală, întrucât Verificarea lucrărilor Verificarea lucrărilor urmăririi potrivit art. 78 și art, 83 lit. b N.C.P.P., suspectul și inculpatul au dreptul de a consulta dosarul, în urmăririi penale penale condițiile legii în cursul procesului penal. (1) În termen de cel mult Procurorul este obligat ca în De asemenea, potrivit art. 94 (”Consultarea dosarului”) N.C.P.P., avocatul părţilor şi al 15 zile de la primirea termen de cel mult 15 zile de la subiecţilor procesuali principali are dreptul de a solicita consultarea dosarului pe tot parcursul dosarului trimis de organul primirea dosarului trimis de procesului penal. Acest drept nu poate fi exercitat, nici restrâns în mod abuziv. de cercetare penală potrivit organul de cercetare penală Consultarea dosarului presupune dreptul de a studia actele acestuia, dreptul de a nota date sau art. 320 şi art. 321 alin. (1), potrivit art. 256 sau 258 să informaţii din dosar, precum şi de a obţine fotocopii pe cheltuiala clientului. procurorul procedează la procedeze la verificarea În cursul urmăririi penale, procurorul stabileşte data şi durata consultării într-un termen verificarea lucrărilor lucrărilor urmăririi penale şi să rezonabil. Acest drept poate fi delegat organului de cercetare penală. urmăririi penale şi se se pronunţe asupra acestora. În cursul urmăririi penale, procurorul poate restricţiona motivat consultarea dosarului, dacă prin pronunţă asupra acestora. Procurorul procedează la aceasta s-ar putea aduce atingere bunei desfăşurări a urmăririi penale. După punerea în mişcare (2) Rezolvarea cauzelor în prezentarea materialului de a acţiunii penale, restricţionarea se poate dispune pentru cel mult 10 zile. care sunt arestaţi se face de urmărire penală în situaţiile În cursul urmăririi penale, avocatul are obligaţia de a păstra confidenţialitatea sau secretul urgenţă şi cu precădere. prevăzute în art. 254 alin. 1, datelor şi actelor de care a luat cunoştinţă cu ocazia consultării dosarului. În toate cazurile, dacă inculpatul se prezintă, este avocatului nu îi poate fi restricţionat dreptul de a consulta declaraţiile părţii sau ale subiectului prins sau adus după înaintarea procesual principal pe care îl asistă ori îl reprezintă. dosarului la parchet. Rezolvarea cauzelor în care sunt arestaţi se face de urgenţă544 şi cu precădere. ART. 323 ART. 265 Se prevede în mod expres ce trebuie să conțină ordonanța de restituire. Restituirea cauzei sau Restituirea cauzei sau trimiterea la alt organ de trimiterea la alt organ de urmărire penală urmărire (1) În situaţia în care Când procurorul constată că procurorul constată că urmărirea penală nu este urmărirea penală nu este completă, sau că nu au fost completă sau că nu a fost respectate dispoziţiile legale efectuată cu respectarea care garantează aflarea dispoziţiilor legale, restituie adevărului, restituie cauza cauza organului care a organului care a efectuat efectuat urmărirea penală urmărirea penală, sau potrivit în vederea completării sau dispoziţiilor art. 217 trimite refacerii urmăririi penale cauza la alt organ de urmărire, în sau trimite cauza la alt vederea completării sau refacerii organ de cercetare penală urmăririi penale. potrivit dispoziţiilor art. Când completarea sau 302. refacerea urmăririi penale este (2) Atunci când necesară numai cu privire la completarea sau refacerea unele fapte sau la unii învinuiţi urmăririi penale este sau inculpaţi, iar disjungerea nu necesară numai cu privire la este posibilă, procurorul dispune unele fapte sau la unii restituirea sau trimiterea întregii inculpaţi, iar disjungerea nu cauze. este posibilă, procurorul dispune restituirea sau trimiterea întregii cauze la ART. 266 organul de cercetare Cuprinsul ordonanţei de penală. restituire (3) Ordonanţa de restituire sau de trimitere Ordonanţa de restituire sau de cuprinde, pe lângă trimitere cuprinde, pe lângă menţiunile arătate la art. menţiunile arătate în art. 203,545 286 alin. (2), indicarea indicarea actelor de cercetare actelor de urmărire penală penală ce trebuie efectuate ori ce trebuie efectuate ori refăcute, a faptelor sau refăcute, a faptelor sau împrejurărilor ce urmează a fi împrejurărilor ce urmează a constatate şi a mijloacelor de fi constatate şi a mijloacelor probă ce urmează a fi folosite. de probă ce urmează a fi administrate. SECŢIUNEA a 5-a Dispoziţii privind efectuarea urmăririi penale de către procuror ART. 324 ART. 209 alin. 3 În ceea ce privește prevederea de la alin. 2, se constată că aceasta este o repetiție a prevederii Efectuarea urmăririi Competenţa procurorului în din art. 300 alin. 4 N.C.P.P. (”Modalități de exercitare a supravegherii”). Legiuitorul folosește penale de către procuror faza urmăririi însă doi termeni distincți: ”reținerea” cauzei, respectiv ”preluarea” acesteia. (1) Urmărirea penală se (3) Urmărirea penală se efectuează în mod efectuează, în mod obligatoriu, A se vedea art. 56 (”Competenţa procurorului”): obligatoriu de către de către procuror, în cazul procuror în cazurile infracţiunilor prevăzute la art. (1) Procurorul conduce şi controlează nemijlocit activitatea de urmărire penală a poliţiei prevăzute de lege. 155 - 173, art. 174 - 177, art. judiciare şi a organelor de cercetare penală speciale, prevăzute de lege. De asemenea, (2) Procurorul poate 179, art. 189 alin. 3 - 6, art. 190, procurorul supraveghează ca actele de urmărire penală să fie efectuate cu respectarea dispune preluarea oricărei art. 191, art. 211 alin. 3, art. 212, dispoziţiilor legale. cauze în care exercită art. 236, art. 239, art. 2391, art. (2) Procurorul poate să efectueze orice act de urmărire penală în cauzele pe care le conduce şi supravegherea, indiferent 250, art. 252, art. 253^1 - 255, le supraveghează. de stadiul acesteia, pentru a art. 257, art. 265 - 268, art. 273 - (3) Urmărirea penală se efectuează, în mod obligatoriu, de către procuror: efectua urmărirea penală. 276, art. 2791, art. 280, art. 2801, a) în cazul infracţiunilor pentru care competenţa de judecată în primă instanţă aparţine Înaltei (3) În cazurile în care art. 3022, art. 317, art. 323 şi art. Curţi de Casaţie şi Justiţie sau curţii de apel; procurorul efectuează 356 - 361 din Codul penal, în b) în cazul infracţiunilor prevăzute la art. 188 - 191, art. 279 şi art. 289 - 294 din Codul penal; urmărirea penală, poate cazurile prevăzute în art. 27 pct. c) în cazul infracţiunilor săvârşite cu intenţie depăşită, care au avut ca urmare moartea unei delega, prin ordonanţă, 1 lit. b) - e), art. 28^1 pct. 1 lit. persoane; organelor de cercetare b), b1) – b3) şi pct. 5, art. 28^2 d) în cazul infracţiunilor pentru care competenţa de a efectua urmărirea penală aparţine penală efectuarea unor acte pct. 1 lit. b) şi art. 29 pct. 1, Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism sau Direcţiei de urmărire penală. precum şi în cazul altor Naţionale Anticorupţie; (4) Punerea în mişcare a infracţiuni date prin lege în e) în alte cazuri prevăzute de lege.546 acţiunii penale, luarea sau competenţa sa. (4) Urmărirea penală în cazul infracţiunilor săvârşite de militari se efectuează, în mod propunerea măsurilor obligatoriu, de procurorul militar. restrictive de drepturi şi (5) Procurorii militari din cadrul parchetelor militare sau secţiilor militare ale parchetelor libertăţi, încuviinţarea de efectuează urmărirea penală potrivit competenţei parchetului din care fac parte, faţă de toţi probatorii ori dispunerea ART. 217 alin. 3 participanţii la săvârşirea infracţiunilor comise de militari, urmând a fi sesizată instanţa celorlalte acte sau măsuri Trecerea cauzei de la un competentă potrivit art. 44. procesuale nu pot forma organ la altul obiectul delegării prevăzute la alin. (3). În cauzele în care urmărirea penală se efectuează de către procuror, acesta poate dispune prin ordonanţă ca anumite acte de cercetare penală să fie efectuate de către organele poliţiei judiciare. ART. 325 ART. 209*) alin. 41 și 42 Textul a fost pus în acord cu prevederile Deciziei nr. 1058/2007 a Curții Constituţionale și a Preluarea cauzelor de la Competenţa procurorului în extins posibilitatea preluării cauzelor şi pentru situațiile în care legea prevede o altă alte parchete faza urmăririi subordonare ierarhică. (1) Procurorii din cadrul (41) Procurorii din cadrul De asemenea, se precizează că preluarea se poate dispune și în vederea supravegherii urmăririi parchetului ierarhic parchetelor ierarhic superioare penale. superior pot prelua, în pot prelua, în vederea efectuării vederea efectuării sau urmăririi penale, cauze de supravegherii urmăririi competenţa parchetelor ierarhic penale, cauze de inferioare, prin dispoziţia competenţa parchetelor conducătorului parchetului ierarhic inferioare, prin ierarhic superior, când: dispoziţia motivată a a) imparţialitatea procurorilor conducătorului parchetului ar putea fi ştirbită datorită ierarhic superior. împrejurărilor cauzei, (2) Dispoziţiile alin. (1) se duşmăniilor locale sau calităţii aplică în mod corespunzător părţilor; şi când legea prevede o altă b) una dintre părţi are o rudă subordonare ierarhică. sau un afin până la gradul patru inclusiv printre procurorii ori grefierii parchetului sau547 judecătorii, asistenţii judiciari ori grefierii instanţei; c) există pericolul de tulburare a ordinii publice; d) urmărirea penală este împiedicată sau îngreunată datorită complexităţii cauzei ori altor împrejurări obiective, cu acordul procurorului care efectuează sau supraveghează urmărirea penală. (42) În cauzele preluate în condiţiile prevăzute la alin. 4^1, procurorii din cadrul parchetelor ierarhic superioare pot infirma actele şi măsurile procurorilor din parchetele ierarhic inferioare, dacă sunt contrare legii, şi pot îndeplini oricare dintre atribuţiile acestora. *) Curtea Constituţională, prin Decizia nr. 1058/2007, a constatat că dispoziţiile lit. a), b), c) şi d) ale art. 209 alin. 41 din Codul de procedură penală sunt neconstituţionale. ART. 326 ART. 2171 Subiecții procesuali principal sunt, potrivit art. 33 N.C.P.P., suspectul și persoana vătămată. Trimiterea cauzei la un Trimiterea cauzei la un alt alt parchet parchet Când există o suspiciune Când există o suspiciune rezonabilă că activitatea de rezonabilă că activitatea de urmărire penală este urmărire penală este afectată afectată din pricina din cauza împrejurărilor cauzei548 împrejurărilor cauzei sau sau calităţii părţilor ori există calităţii părţilor ori a pericolul de tulburare a ordinii subiecţilor procesuali publice, procurorul general de la principali ori există pericolul Parchetul de pe lângă Înalta de tulburare a ordinii Curte de Casaţie şi Justiţie, la publice, procurorul general cererea părţilor sau din oficiu, al Parchetului de pe lângă poate trimite cauza la un Înalta Curte de Casaţie şi parchet egal în grad. Justiţie, la cererea părţilor, a unui subiect procesual principal sau din oficiu, poate trimite cauza la un parchet egal în grad, dispoziţiile art. 73 şi 74 fiind aplicabile în mod corespunzător. CAPITOLUL V Rezolvarea cauzelor şi sesizarea instanţei ART. 327 ART. 262 Spre deosebire de C.pr. pen. din anul 1968, când acțiunea penală se putea pune în mișcare și Rezolvarea cauzelor Rezolvarea cauzelor prin rechizitoriu, N.C.P.P. prevede că, prin rechizitoriul se dispune trimiterea în judecată a inculpatului. Atunci când constată că Dacă procurorul constată că au fost respectate au fost respectate dispoziţiile În consecință, acțiunea penală trebuie să fie pusă în mișcare până la emiterea rechizitoriului. dispoziţiile legale care legale care garantează aflarea garantează aflarea adevărului, că urmărirea penală adevărului, că urmărirea este completă, existând probele penală este completă şi necesare şi legal administrate, există probele necesare şi procedează, după caz, astfel: legal administrate, 1. când din materialul de procurorul: urmărire penală rezultă că fapta a) emite rechizitoriu prin există, că a fost săvârşită de care dispune trimiterea în învinuit sau de inculpat şi că judecată, dacă din acesta răspunde penal:549 materialul de urmărire a) dacă acţiunea penală nu a penală rezultă că fapta fost pusă în mişcare în cursul există, că a fost săvârşită de urmăririi penale, dă rechizitoriu inculpat şi că acesta prin care pune în mişcare răspunde penal; acţiunea penală şi dispune b) emite ordonanţă prin trimiterea în judecată; care clasează sau renunţă la b) dacă acţiunea penală a fost urmărire, potrivit pusă în mişcare în cursul dispoziţiilor legale. urmăririi penale, dă rechizitoriu prin care dispune trimiterea în judecată; 2. dă ordonanţă prin care: a) clasează, scoate de sub urmărire sau încetează urmărirea penală potrivit dispoziţiilor art. 11. Dacă procurorul dispune scoaterea de sub urmărire în temeiul art. 10 lit. b1), face aplicarea art. 181 alin. 3 din Codul penal; b) suspendă urmărirea penală, atunci când constată existenţa unei cauze de suspendare a urmăririi. ART. 328 ART. 263 Spre deosebire de C.pr. pen. din anul 1968, art. 328 alin. 1 N.C.P.P. prevede că rechizitoriul Cuprinsul rechizitoriului Cuprinsul rechizitoriului cuprinde probele și mijloacele de probă. Aceasta înseamnă că, și în actuala reglementare, rechizitoriul trebuie să cuprindă nu numai o (1) Rechizitoriul se Rechizitoriul trebuie să se enumerare a mijloacelor de probă, ci și o analiză a acestora, din care să rezulte constatarea limitează la fapta şi limiteze la fapta şi persoana existenței infracțiunii, identificarea persoanei care a săvârșit-o și cunoașterea împrejurărilor persoana pentru care s-a pentru care s-a efectuat necesare pentru justa soluționare a cauzei și care contribuie la aflarea adevărului în procesul efectuat urmărirea penală şi urmărirea penală şi trebuie să penal. cuprinde în mod cuprindă, pe lângă menţiunile corespunzător menţiunile prevăzute în art. 203, datele prevăzute la art. 286 alin. privitoare la persoana (2), datele privitoare la inculpatului, fapta reţinută în550 fapta reţinută în sarcina sarcina sa, încadrarea juridică, inculpatului şi încadrarea probele pe care se întemeiază juridică a acesteia, probele învinuirea, măsura preventivă şi mijloacele de probă, luată şi durata acesteia, precum cheltuielile judiciare, şi dispoziţia de trimitere în menţiunile prevăzute la art. judecată. 330 şi 331, dispoziţia de În rechizitoriu se arată de trimitere în judecată, asemenea numele şi prenumele precum şi alte menţiuni persoanelor care trebuie citate necesare pentru în instanţă, cu indicarea calităţii soluţionarea cauzei. lor în proces şi locul unde Rechizitoriul este verificat urmează a fi citate. sub aspectul legalităţii şi În cazul când urmărirea penală temeiniciei de prim- este efectuată de procuror, procurorul parchetului sau, rechizitoriul trebuie să cuprindă după caz, de procurorul şi datele suplimentare prevăzute general al parchetului de pe în art. 260. lângă curtea de apel, iar Procurorul întocmeşte un când a fost întocmit de singur rechizitoriu chiar dacă acesta, verificarea se face lucrările urmăririi penale privesc de procurorul ierarhic mai multe fapte ori mai mulţi superior. Când a fost învinuiţi sau inculpaţi şi chiar întocmit de un procuror de dacă se dau acestora rezolvări la Parchetul de pe lângă diferite, potrivit art. 262. Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, rechizitoriul este verificat de procurorul-şef ART. 264 alin. 3 de secţie, iar când a fost Actul de sesizare a instanţei întocmit de acesta, verificarea se face de către (3) Rechizitoriul este verificat procurorul general al sub aspectul legalităţii şi acestui parchet. În cauzele temeiniciei de prim-procurorul cu arestaţi, verificarea se parchetului sau, după caz, de face de urgenţă şi înainte de procurorul general al parchetului expirarea duratei arestării de pe lângă curtea de apel, iar preventive. când urmărirea este făcută de (2) În rechizitoriu se arată acesta, verificarea se face de551 numele şi prenumele procurorul ierarhic superior. persoanelor care trebuie Când urmărirea penală este citate în instanţă, cu efectuată de un procuror de la indicarea calităţii lor în Parchetul de pe lângă Înalta proces, şi locul unde Curte de Casaţie şi Justiţie, urmează a fi citate. rechizitoriul este verificat de (3) Procurorul întocmeşte procurorul-şef de secţie, iar când un singur rechizitoriu chiar urmărirea penală este efectuată dacă lucrările urmăririi de acesta, verificarea se face de penale privesc mai multe către procurorul general al fapte ori mai mulţi suspecţi acestui parchet. În cauzele cu şi inculpaţi şi chiar dacă se arestaţi, verificarea se face de dau acestora rezolvări urgenţă şi înainte de expirarea diferite, potrivit art. 327. duratei arestării preventive. ART. 329 ART. 264 alin. 1 și 4 Se precizează în mod expres caracterul certificat al copiilor rechizitoriului. Actul de sesizare a Actul de sesizare a instanţei Se instituie pentru procuror obligația de traducere a rechizitoriului pentru inculpatul care nu instanţei cunoaşte limba română. (1) Rechizitoriul constituie Se prevede posibilitatea ca inculpatul, cetăţean român aparţinând unei minorităţi naţionale, să (1) Rechizitoriul constituie actul de sesizare a instanţei de solicite să îi fie comunicată o traducere a rechizitoriului în limba maternă. actul de sesizare a instanţei judecată. Având în vedere că în art. 12 alin. 2 ( ”Limba oficială și dreptul la interpret”) se prevede că de judecată. cetățenii români aparținând minorităților naționale au dreptul să se exprime în limba maternă (2) Rechizitoriul însoţit de (4) Dacă rechizitoriul nu a fost în fața instanțelor de judecată, actele procedurale întocmindu-se în limba română, procurorul dosarul cauzei şi de un infirmat, procurorul ierarhic care apreciază cu privire la solicitare. număr necesar de copii a efectuat verificarea îl certificate ale înaintează instanţei competente, rechizitoriului, pentru a fi împreună cu dosarul cauzei şi cu comunicate inculpaţilor, se un număr necesar de copii de pe trimit instanţei competente rechizitoriu pentru a fi să judece cauza în fond. comunicate inculpaţilor aflaţi în (3) În situaţia în care stare de deţinere. inculpatul nu cunoaşte limba română, se vor lua măsuri pentru traducerea autorizată a rechizitoriului, care va fi ataşată actelor menţionate la alin. (2). Când552 nu există traducători autorizaţi, traducerea rechizitoriului se face de o persoană care poate comunica cu inculpatul. (4) Inculpatul, cetăţean român aparţinând unei minorităţi naţionale, poate solicita să îi fie comunicată o traducere a rechizitoriului în limba maternă. ART. 330 ART. 267 Dispoziţiile privitoare la Dispoziţiile privitoare la măsurile preventive sau măsurile preventive, de Spre deosebire de C. pr. pen. din anul 1968, N.C.P.P. nu mai prevede un termen de înaintare asigurătorii siguranţă sau asigurătorii instanței a rechizitoriului care cuprinde propunerea de luare a unei măsuri preventive sau a unei măsuri asigurătorii. Când procurorul dispune În cazul în care procurorul, la trimiterea în judecată a întocmirea rechizitoriului Însă, potrivit art. 207 N.C.P.P. (”Verificarea măsurilor preventive în procedura de cameră inculpatului, rechizitoriul potrivit art. 262 pct. 1, consideră preliminară”): poate să cuprindă şi că este necesară arestarea propunerea de luare, inculpatului, fiind întrunite (1) Când procurorul dispune trimiterea în judecată a inculpatului faţă de care s-a dispus o menţinere, revocare sau de condiţiile prevăzute de lege, măsură preventivă, rechizitoriul, împreună cu dosarul cauzei, se înaintează judecătorului de înlocuire a unei măsuri înaintează instanţei, în termen cameră preliminară de la instanţa competentă, cu cel puţin 5 zile înainte de expirarea duratei preventive ori a unei măsuri de 24 de ore, rechizitoriul şi acesteia. asigurătorii. propunerea de arestare a (2) În termen de 3 zile de la înregistrarea dosarului, judecătorul de cameră preliminară inculpatului. În acelaşi mod verifică din oficiu legalitatea şi temeinicia măsurii preventive, înainte de expirarea duratei procedează procurorul şi în cazul acesteia, cu citarea inculpatului. în care este necesară luarea (3) Dispoziţiile art. 235 alin. (4) - (6) se aplică în mod corespunzător. măsurilor de siguranţă prevăzute (4) Când constată că temeiurile care au determinat luarea măsurii se menţin sau există în art. 113 şi 114 din Codul temeiuri noi care justifică o măsură preventivă, judecătorul de cameră preliminară dispune prin penal. În cazul în care procurorul încheiere menţinerea măsurii preventive faţă de inculpat. consideră că se impune luarea (5) Când constată că au încetat temeiurile care au determinat luarea sau prelungirea măsurii măsurilor preventive prevăzute arestării preventive şi nu există temeiuri noi care să o justifice ori în cazul în care au apărut în art. 145 şi 1451, dispune împrejurări noi din care rezultă nelegalitatea măsurii preventive, judecătorul de cameră aceasta prin rechizitoriu. preliminară dispune prin încheiere revocarea acesteia şi punerea în libertate a inculpatului, dacă553 În cazurile prevăzute în art. nu este arestat în altă cauză. 262 pct. 2, art. 265 şi 268, (6) În tot cursul procedurii de cameră preliminară, judecătorul de cameră preliminară, din procurorul trimite dosarul cauzei oficiu, verifică periodic, dar nu mai târziu de 30 de zile, dacă subzistă temeiurile care au la instanţă, pentru ca determinat luarea măsurii arestării preventive şi a măsurii arestului la domiciliu. Dispoziţiile alin. judecătorul care a dispus în (2) - (5) se aplică în mod corespunzător. cursul urmăririi penale arestarea preventivă sau măsurile de Potrivit art. 348 alin. 1 N.C.P.P. (”Măsurile preventive în procedura de cameră preliminară”), siguranţă prevăzute în art. 113 şi judecătorul de cameră preliminară se pronunţă, la cerere sau din oficiu, cu privire la luarea, 114 din Codul penal să dispună menţinerea, înlocuirea, revocarea sau încetarea de drept a măsurilor preventive. asupra prelungirii sau revocării De asemenea, potrivit art. 238 alin. 1 N.C.P.P. (”Arestarea preventivă a inculpatului în procedura acestora. În cazul măsurilor de cameră preliminară şi în cursul judecăţii”), arestarea preventivă a inculpatului poate fi preventive prevăzute în art. 145 dispusă în procedura de cameră preliminară, de către judecătorul de cameră preliminară, din şi 1451, procurorul dispune oficiu ori la propunerea motivată a procurorului, pentru o perioadă de cel mult 30 de zile, revocarea acestor măsuri sau, pentru aceleaşi temeiuri şi în aceleaşi condiţii ca şi arestarea preventivă dispusă de către după caz, trimite dosarul cauzei judecătorul de drepturi şi libertăţi în cursul urmăririi penale. Dispoziţiile art. 225, 226 şi 228 - la instanţă cu propunerea de 232 se aplică în mod corespunzător. prelungire. Încheierea prin care instanţa dispune cu privire la aceste măsuri se trimite procurorului, care face menţiune despre aceasta în ordonanţa de scoatere de sub urmărire penală, de încetare a urmăririi penale, de suspendare a urmăririi penale, de restituire sau de trimitere la organul competent. Prevederile art. 243 alin. 3 şi art. 249 alin. 2 se aplică în mod corespunzător. Procurorul este obligat să dispună asupra menţinerii sau revocării măsurilor de siguranţă, altele decât cele prevăzute în art. 113 şi 114 din Codul penal, şi a măsurilor asigurătorii luate în cursul urmăririi penale, sau dacă554 este cazul să ia asemenea măsuri. ART. 331 ART. 267 alin. 1 Potrivit art. 108 lit. a și b din N.C.P., măsurile de siguranță cu caracter medical sunt obligarea la Dispoziţiile privitoare la Dispoziţiile privitoare la tratament medical și internarea medicală. măsurile de siguranţă măsurile preventive, de siguranţă sau asigurătorii Dacă apreciază că faţă de inculpat este necesară În cazul în care procurorul, la luarea unei măsuri de întocmirea rechizitoriului siguranţă cu caracter potrivit art. 262 pct. 1, consideră medical, procurorul, prin că este necesară arestarea rechizitoriu, propune luarea inculpatului, fiind întrunite acelei măsuri. condiţiile prevăzute de lege, înaintează instanţei, în termen de 24 de ore, rechizitoriul şi propunerea de arestare a inculpatului. În acelaşi mod procedează procurorul şi în cazul în care este necesară luarea măsurilor de siguranţă prevăzute în art. 113 şi 114 din Codul penal. În cazul în care procurorul consideră că se impune luarea măsurilor preventive prevăzute în art. 145 şi 1451, dispune aceasta prin rechizitoriu. CAPITOLUL VI Reluarea urmăririi penale ART. 332 ART. 270 A se vedea și art. 16 N.C.P.P. (”Cazurile care împiedică punerea în mișcare și exercitarea Cazurile de reluare a Cazurile de reluare acțiunii penale”). urmăririi penale Urmărirea penală este reluată (1) Urmărirea penală este în caz de:555 reluată în caz de: a) încetare a cauzei de a) încetare a cauzei de suspendare; suspendare; b) restituire a cauzei de către b) restituire a cauzei de instanţa de judecată în vederea către judecătorul de cameră refacerii urmăririi penale; preliminară; c) redeschidere a urmăririi c) redeschidere a penale. urmăririi penale. Reluarea urmăririi penale nu (2) Reluarea urmăririi poate avea loc dacă se constată penale nu poate avea loc că între timp a intervenit vreunul dacă a intervenit o cauză din cazurile prevăzute în art. 10. care împiedică punerea în mişcare a acţiunii penale sau continuarea procesului penal. ART. 333 ART. 271 Nu se mai precizează că reluarea urmăririi penale după suspendare se dispune prin ordonanță, Reluarea urmăririi penale Reluarea după suspendare întrucât, potrivit art. 286 N. C. P. P., procurorul dispune numai prin ordonanță. după suspendare Reluarea urmăririi penale Reluarea urmăririi penale după suspendare are loc când se după suspendare are loc constată că a încetat cauza care când se constată de a determinat suspendarea. procuror ori de organul de Organul de cercetare penală cercetare penală, după caz, care constată că a încetat cauza că a încetat cauza care a de suspendare înaintează determinat suspendarea. dosarul procurorului pentru a Organul de cercetare penală dispune asupra reluării. Reluarea care constată că a încetat se dispune prin ordonanţă. cauza de suspendare înaintează dosarul procurorului pentru a dispune asupra reluării. ART. 334 ART. 272 În situație prev. de alin. 1, judecătorul de cameră preliminară restituie cauza la parchet dacă Reluarea urmăririi penale Reluarea în caz de restituire exclude toate probele administrate în cursul urmăririi penale, atunci când apreciază că acestea în caz de restituire nu au fost administrate legal. Când instanţa de judecată a În consecință, reluarea urmăririi penale în acest caz de restituire presupune o nouă556 (1) Urmărirea penală este dispus restituirea cauzei în administrare a probelor, cele anterioare neputând fi valorificate în niciun mod. reluată atunci când vederea refacerii urmăririi judecătorul de cameră penale, urmărirea se reia pe preliminară a dispus baza hotărârii prin care instanţa restituirea cauzei la parchet a dispus restituirea. în temeiul art. 346 alin. (3) lit. b). (2) În cazul în care hotărârea se întemeiază pe dispoziţiile art. 346 alin. (3) lit. a), reluarea se dispune de către conducătorul parchetului ori procurorul ierarhic superior prevăzut de lege, numai atunci când constată că pentru remedierea neregularităţii este necesară efectuarea unor acte de urmărire penală. Prin ordonanţa de reluare a urmăririi penale se vor menţiona şi actele ce urmează a fi efectuate. (3) În cazurile de restituire prevăzute la alin. (1) şi (2) procurorul efectuează urmărirea penală ori, după caz, trimite cauza la organul de cercetare, dispunând prin ordonanţă actele de urmărire penală ce urmează a fi efectuate. ART. 335 ART. 273 N.C.P.P. face distincția între instituția infirmării ordonanței de clasare și cea a revocării ei, Reluarea în caz de Reluarea în caz de motivele pe care se întemeiază fiind diferite. redeschidere a urmăririi redeschidere a urmăririi557 penale Practic, în cazul infirmării ordonanței de clasare, se constată că soluția inițială a fost nelegală, în (1) Redeschiderea urmăririi timp ce în cazul revocării apar fapte sau împrejurări necunoscute la momentul dispunerii (1) Dacă procurorul penale în cazul în care s-a dispus clasării. ierarhic superior celui care a încetarea urmăririi penale sau dispus soluţia constată, scoaterea de sub urmărire are Spre deosebire de C.pr. pen. din 1968, nu se mai precizează că reluarea urmăririi penale în caz ulterior, că nu a existat loc dacă ulterior se constată că de redeschidere a urmăririi penale se dispune prin ordonanță, întrucât, potrivit art. 286 împrejurarea pe care se nu a existat în fapt cazul care a N.C.P.P., procurorul dispune numai prin ordonanță. întemeia clasarea, infirmă determinat luarea acestor ordonanţa şi dispune măsuri sau că a dispărut redeschiderea urmăririi împrejurarea pe care se penale. Dispoziţiile art. 317 întemeia încetarea sau se aplică în mod scoaterea de sub urmărire. corespunzător. (1^1) Redeschiderea urmăririi (2) În cazul în care au penale are loc, de asemenea, apărut fapte sau împrejurări când judecătorul, potrivit art. noi din care rezultă că a 2781, a admis plângerea dispărut împrejurarea pe împotriva ordonanţei sau, după care se întemeia clasarea, caz, a rezoluţiei procurorului de procurorul revocă scoatere de sub urmărire penală ordonanţa şi dispune sau de încetare a urmăririi redeschiderea urmăririi penale ori de clasare şi a trimis penale. cauza procurorului în vederea (3) Când constată că redeschiderii urmăririi penale. În suspectul sau inculpatul nu cazul în care instanţa, potrivit şi-a îndeplinit cu rea- art. 2781, a admis plângerea credinţă obligaţiile stabilite împotriva rezoluţiei de conform art. 318 alin. (3), neîncepere a urmăririi penale şi procurorul revocă a trimis cauza procurorului în ordonanţa şi dispune vederea începerii urmăririi redeschiderea urmăririi penale, acesta dispune penale. începerea urmăririi în condiţiile (4) Redeschiderea prevăzute de lege. Dispoziţiile urmăririi penale este supusă instanţei sunt obligatorii pentru confirmării judecătorului de organul de urmărire penală, sub cameră preliminară, în aspectul faptelor şi termen de cel mult 3 zile, împrejurărilor ce urmează a fi sub sancţiunea nulităţii. constatate şi a mijloacelor de558 Judecătorul de cameră probă indicate. preliminară hotărăşte prin (12) În cazurile prevăzute în încheiere motivată, în alin. 1 şi 11, dacă se consideră pe camera de consiliu, fără baza datelor din dosar că se participarea procurorului şi justifică luarea unei măsuri a suspectului sau, după caz, preventive, procurorul a inculpatului, asupra procedează potrivit art. 233 sau legalităţii şi temeiniciei 236, care se aplică în mod ordonanţei prin care s-a corespunzător. În ordonanţa dispus redeschiderea prin care s-a dispus reluarea urmăririi penale. Încheierea urmăririi penale, se face judecătorului de cameră menţiune cu privire la luarea preliminară este definitivă. acestor măsuri. (5) În cazul în care s-a (2) Redeschiderea urmăririi dispus clasarea sau penale se dispune de procuror renunţarea la urmărirea prin ordonanţă. penală, redeschiderea urmăririi penale are loc şi atunci când judecătorul de cameră preliminară a admis plângerea împotriva soluţiei şi a trimis cauza la procuror în vederea completării urmăririi penale. Dispoziţiile judecătorului de cameră preliminară sunt obligatorii pentru organul de urmărire penală. CAPITOLUL VII În Expunerea de motive (publicată pe site-ul Camerei Deputaților Plângerea împotriva http://www.cdep.ro/proiecte/2013/100/30/1/em249.pdf) la Legea nr. 255/2013 pentru măsurilor şi actelor de punerea în aplicare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală şi pentru urmărire penală modificarea şi completarea unor acte normative care cuprind dispoziţii procesual penale se arată: ”6. În privința instituției plângerii împotriva actelor procurorului, modificările sunt justificate fie pentru a îndrepta exprimări deficitare din formulările inițiale (spre exemplificare, cea din art. 339 alin. 4, care nu lasă posibilitatea atacării în instanță a soluțiilor dispuse prin alt act în afară559 de rechizitoriu – ceea ce în mod evident era în afara voinței legiuitorului), fie pentru a pune în acord instituția cu noua concepție a Codului privind fazele și funcțiile procesuale (cum este cazul modificărilor aduse art. 341). 7. Astfel, cea mai importantă modificare o constituie reglementarea soluțiilor pe care le poate adopta judecătorul de cameră preliminară în mod diferențiat, după cum urmărirea penală s-a desfășurat doar in rem sau a cunoscut și faza in personam, respectiv după cum a fost sau nu pusă în mișcare acțiunea penală. În măsura în care procesul nu a cunoscut această din urmă etapă, s-a observat caracterul inechitabil al reținerii cauzei pentru judecare fără ca persoana dedusă judecății să fi beneficiat de drepturile procesuale ale părții în cursul urmăririi penale. Sub acest aspect, s-au valorificat legislativ inclusiv unele din argumentele care, sub imperiul reglementării anterioare, au stat la baza Deciziei în interesul legii nr. XLVIII (48)/2007 a Înaltei Curți de Casație și Justiție – Secțiile Unite, publicată în Monitorul Oficial al României nr. 574 din 30 iulie 2008. În ceea ce privește soluția de reținere a cauzei pentru judecare, în cazul admiterii plângerii, s-a avut în vedere necesitatea ca persoana dedusă judecății (inculpatul) să poată beneficia de aceleași drepturi cu cea trimisă în judecată prin rechizitoriu, în condițiile în care noul Cod de procedură penală reașează după o nouă filozofie și regulile privind termenele în care nulitățile pot fi invocate – respectiv posibilitatea de a contesta legalitatea probelor și a actelor de urmărire penală anterior trimiterii în judecată. Astfel, s-a asigurat egalitatea tratamentului procesual al persoanelor deduse judecății, prevăzându-se dispoziții similare celor privind procedura camerei preliminare. Din aceleași rațiuni, a fost necesar să se reglementeze, pentru ipoteza începerii judecății ca urmare a admiterii plângerii, și posibilitatea contestării modului de soluționare a excepțiilor privind administrarea probelor și efectuarea urmăririi penale, similar dispozițiilor corespunzătoare procedurii de cameră preliminară.” În art. 15 din Legea nr. 255/2013 pentru punerea în aplicare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală şi pentru modificarea şi completarea unor acte normative care cuprind dispoziţii procesual penale se prevede: (1) Plângerile împotriva soluţiilor procurorului de netrimitere în judecată, aflate pe rolul instanţelor la data intrării în vigoare a legii noi, continuă să se judece de către instanţele competente potrivit legii vechi, conform regulilor prevăzute de aceeaşi lege. (2) În cazurile prevăzute la alin. (1), instanţa care admite plângerea şi reţine cauza spre judecare conform art. 2781 alin. (8) lit. c) din Codul de procedură penală din 1968 face în mod corespunzător aplicarea dispoziţiilor art. 341 alin. (7) pct. 2 din Codul de procedură penală, cu privire la probele şi actele de urmărire penală. Încheierea este supusă contestaţiei, în condiţiile legii noi.560 (3) Soluţiile de netrimitere în judecată cu privire la care termenul de formulare a plângerii la instanţă nu a expirat la data intrării în vigoare a legii noi sunt supuse plângerii la judecătorul de cameră preliminară, în condiţiile prevăzute de art. 340 din Codul de procedură penală. Plângerea se soluţionează potrivit legii noi. ART. 336 ART. 275 Nu sunt modificări. Dreptul de a face Dreptul de a face plângere plângere Orice persoană poate face (1) Orice persoană poate plângere împotriva măsurilor şi face plângere împotriva actelor de urmărire penală, dacă măsurilor şi actelor de prin acestea s-a adus o vătămare urmărire penală, dacă prin intereselor sale legitime. acestea s-a adus o vătămare Alineatul 2 *** Abrogat intereselor sale legitime. Plângerea se adresează (2) Plângerea se procurorului care supraveghează adresează procurorului care activitatea organului de supraveghează activitatea cercetare penală şi se depune fie organului de cercetare direct la acesta, fie la organul de penală şi se depune fie cercetare penală. direct la acesta, fie la Introducerea plângerii nu organul de cercetare suspendă aducerea la îndeplinire penală. a măsurii sau a actului care (3) Introducerea plângerii formează obiectul plângerii. nu suspendă aducerea la îndeplinire a măsurii sau a actului care formează obiectul plângerii. ART. 337 ART. 276 Nu sunt modificări. Obligaţia de înaintare a Obligaţia de înaintare a plângerii plângerii Când plângerea a fost Când plângerea a fost depusă depusă la organul de la organul de cercetare penală, cercetare penală, acesta acesta este obligat ca în termen este obligat ca în termen de de 48 de ore de la primirea ei să561 48 de ore de la primirea ei o înainteze procurorului să o înainteze procurorului împreună cu explicaţiile sale, împreună cu explicaţiile atunci când acestea sunt sale, atunci când acestea necesare. sunt necesare. ART. 338 ART. 277 Procurorul are obligația de a comunica de îndată petentului un exemplar al ordonanței prin Termenul de rezolvare Termenul de rezolvare care a soluționat plângerea. Procurorul este obligat să Procurorul este obligat să rezolve plângerea în termen rezolve plângerea în termen de de cel mult 20 de zile de la cel mult 20 de zile de la primire primire şi să comunice de şi să comunice de îndată îndată persoanei care a persoanei care a făcut plângerea făcut plângerea un modul în care a fost rezolvată. exemplar al ordonanţei. ART. 339 ART. 278 Este prevăzută competența procurorului șef de secție al oricărui parchet care are o asemenea Plângerea împotriva Plângerea contra actelor funcție în structură, de a soluționa plângerea. actelor procurorului procurorului De asemenea, se are în vedere ierarhia funcţiilor într-o structură a parchetului e stabilită prin (1) Plângerea împotriva (1) Plângerea împotriva lege specială (Direcția Națională Anticorupție și Direcția de Investigare a Infracțiunilor de măsurilor luate sau a măsurilor luate sau a actelor Criminalitate Organizată și Terorism). actelor efectuate de efectuate de procuror ori procuror ori efectuate pe efectuate pe baza dispoziţiilor Prin Decizia nr. 1/2009 pentru examinarea recursului în interesul legii declarat de procurorul baza dispoziţiilor date de date de acesta se rezolvă de general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie în legătură cu stabilirea acesta se rezolvă de prim- prim-procurorul parchetului sau, organului judiciar competent să soluţioneze plângerea persoanei nemulţumite în cazul în care procurorul parchetului sau, după caz, de procurorul general după caz, de procurorul al parchetului de pe lângă curtea prim-procurorul a admis-o, a infirmat rezoluţia sau ordonanţa procurorului care a dat tot o general al parchetului de pe de apel ori de procurorul şef de soluţie de netrimitere în judecată (Publicată în Monitorul Oficial, Partea I nr. 418 din lângă curtea de apel ori de secţie al Parchetului de pe lângă 18.06.2009), Înalta Curte de Casație și Justiție a statuat, în aplicarea dispozițiilor art. 278 alin. 2 procurorul şef de secţie al Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie. și 3 C. pr. pen. și ale art. 278 1 alin. 1 și 2 teza a II-a C. pr. pen., că ”organul judiciar competent să parchetului. (2) În cazul când măsurile şi (2) În cazul când măsurile actele sunt ale prim-procurorului soluționeze plângerea împotriva rezoluției sau ordonanței prim-procurorului, prin care s-a şi actele sunt ale prim- ori ale procurorului general al infirmat rezoluția sau ordonanța procurorului de netrimitere în judecată și s-a dat aceeași ori procurorului, ale parchetului de pe lângă curtea altă soluție de netrimitere în judecată, pentru alte motive sau pentru unele dintre motivele562 procurorului general al de apel sau ale procurorului şef invocate de petent, este procurorul ierarhic superior. parchetului de pe lângă de secţie al Parchetului de pe curtea de apel, ale lângă Înalta Curte de Casaţie şi Numai în situația în care, la rândul său, procurorul ierarhic superior, astfel sesizat, a respins procurorului şef de secţie al Justiţie ori au fost luate sau parchetului ori au fost luate efectuate pe baza dispoziţiilor plângerea și a menținut soluția prim-procurorului sau nu a soluționat plângerea în termenul sau efectuate pe baza date de către aceştia, plângerea legal prevăzut la art. 277 din Codul de procedură penală, persoana vătămată, precum și orice dispoziţiilor date de către se rezolvă de procurorul ierarhic alte persoane ale căror interese legitime sunt afectate, se pot adresa cu plângere instanței de aceştia, plângerea se superior. rezolvă de procurorul (21) Plângerea formulată judecată.” ierarhic superior. împotriva soluţiei de respingere (3) Dispoziţiile alin. (1) şi dispuse de procurorul ierarhic În art. 339 alin. 5 N.C.P.P. se precizează în mod expres că ordonanţele prin care se soluţionează (2) se aplică în mod superior este inadmisibilă. plângerile împotriva soluţiilor, actelor sau măsurilor nu mai pot fi atacate cu plângere la corespunzător atunci când (3) În cazul rezoluţiei de procurorul ierarhic superior. ierarhia funcţiilor într-o neîncepere a urmăririi penale structură a parchetului e sau al ordonanţei ori, după caz, stabilită prin lege specială. al rezoluţiei de clasare, de Dacă procurorul ierarhic superior admite plângerea împotriva soluţiei de clasare sau renunţare (4) În cazul soluţiilor de scoatere de sub urmărire penală la urmărirea penală, dispusă prin ordonanţă sau rechizitoriu, însă dă aceeași soluție de clasare ori de renunţare la sau de încetare a urmăririi netrimitere în judecată, pentru alte motive sau pentru unele dintre motivele invocate de urmărire, plângerea se face penale, plângerea se face în petent, se constată că, petentul nu se va putea prevala nici de disp. art. 340 alin. 1 N.C.P.P., în termen de 20 de zile de la termen de 20 de zile de la comunicarea copiei actului comunicarea copiei de pe întrucât textul de lege are în vedere doar situația când plângerea a fost respinsă conform art. prin care s-a dispus soluţia. ordonanţă sau rezoluţie, 339 N.C.P.P. dar nici nu va avea deschisă calea unei noi plângeri la procurorul ierarhic superior (5) Ordonanţele prin care persoanelor interesate, potrivit celui care i-a admis prima plângere şi a dispus aceeași ori altă soluție de netrimitere în judecată se soluţionează plângerile art. 228 alin. 6, art. 246 alin. 1 şi astfel cum prin decizia dată în interesul legii instanţa supremă a decis, dispoziţiile art. 339 alin.5 împotriva soluţiilor, actelor art. 249 alin. 2. sau măsurilor nu mai pot fi (31) Rezoluţiile sau interzicâdu-i-o expres. atacate cu plângere la ordonanţele prin care se procurorul ierarhic superior soluţionează plângerile şi se comunică persoanei împotriva rezoluţiilor sau care a făcut plângerea şi ordonanţelor de neîncepere a celorlalte persoane urmăririi penale, de clasare, de interesate. scoatere de sub urmărire penală (6) Dispoziţiile art. 336 - ori de încetare a urmăririi 338 se aplică în mod penale, se comunică persoanei corespunzător, dacă legea care a făcut plângerea şi nu dispune altfel. celorlalte persoane interesate. (4) Dispoziţiile art. 275 - 277563 se aplică în mod corespunzător. ART. 340 ART. 2781 alin. 1 - 2 Plângerea împotriva Plângerea în faţa soluţiilor de neurmărire judecătorului împotriva sau netrimitere în judecată rezoluţiilor sau ordonanţelor procurorului de netrimitere în (1) Persoana a cărei judecată plângere împotriva soluţiei de clasare sau renunţare la După respingerea plângerii urmărirea penală, dispusă făcute conform art. 275 - 278 prin ordonanţă sau împotriva rezoluţiei de rechizitoriu, a fost respinsă neîncepere a urmăririi penale conform art. 339 poate face sau a ordonanţei ori, după caz, a plângere, în termen de 20 rezoluţiei de clasare, de scoatere de zile de la comunicare, la de sub urmărire penală sau de judecătorul de cameră încetare a urmăririi penale, date preliminară de la instanţa de procuror, persoana vătămată, căreia i-ar reveni, potrivit precum şi orice alte persoane legii, competenţa să judece ale căror interese legitime sunt cauza în primă instanţă. vătămate pot face plângere, în (2) Dacă plângerea nu a termen de 20 de zile de la data fost rezolvată în termenul comunicării de către procuror a prevăzut la art. 338, dreptul modului de rezolvare, potrivit de a face plângere poate fi art. 277 şi 278, la judecătorul de exercitat oricând după la instanţa căreia i-ar reveni, împlinirea termenului de 20 potrivit legii, competenţa să de zile în care trebuia judece cauza în primă instanţă. soluţionată plângerea, dar Plângerea poate fi făcută şi nu mai târziu de 20 de zile împotriva dispoziţiei de de la data comunicării netrimitere în judecată cuprinse modului de rezolvare. în rechizitoriu. În cazul în care prim- procurorul parchetului sau, după caz, procurorul general al parchetului de pe lângă curtea564 de apel, procurorul şef de secţie al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie ori procurorul ierarhic superior nu a soluţionat plângerea în termenul prevăzut în art. 277, termenul prevăzut în alin. 1 curge de la data expirării termenului iniţial de 20 de zile. ART. 341 ART. 2781 alin. 3-13 Se micșorează de la 5 la 3 zile termenul de la primirea comunicării de la instanța competentă în Soluţionarea plângerii de Plângerea în faţa care procurorul are obligația să transmită dosarul judecătorului de cameră preliminară. către judecătorul de judecătorului împotriva cameră preliminară rezoluţiilor sau ordonanţelor Se prevede posibilitatea ca procurorul și părțile să depună note scrise cu privire la procurorului de netrimitere în admisibilitatea ori temeinicia plângerii. (1) După înregistrarea judecată plângerii la instanţa De asemenea, spre deosebire de C. pr. pen. din anul 1968 când erau obligatorii participarea competentă, aceasta se Dosarul va fi trimis de parchet procurorului, citarea persoanei faţă de care s-a dispus neînceperea urmăririi penale, scoaterea trimite în aceeaşi zi judecătorului, în termen de 5 de sub urmărire penală sau încetarea urmăririi penale și a persoanei care a formulat plângerea, judecătorului de cameră zile de la primirea adresei prin în N.C.P.P. se prevede că judecătorul de cameră preliminară se pronunţă asupra plângerii prin preliminară. Plângerea care se cere dosarul. încheiere motivată, în camera de consiliu, fără participarea petentului, a procurorului şi a greşit îndreptată se trimite Persoana faţă de care s-a intimaţilor. pe cale administrativă dispus neînceperea urmăririi organului judiciar penale, scoaterea de sub În timp ce în C. pr. pen. din anul 1968, hotărârea judecătorului pronunţată potrivit alin. 8 era competent. urmărire penală sau încetarea definitivă în toate cazurile, potrivit N.C.P.P., în cazul prevăzut la alin. 7 pct. 2 lit. c (cauze în care (2) Judecătorul de cameră urmăririi penale, precum şi s-a dispus punerea în mişcare a acţiunii penale, iar judecătorul de cameră preliminară, preliminară stabileşte persoana care a făcut plângerea verificând legalitatea administrării probelor şi a efectuării urmăririi penale, a exclus probele termenul de soluţionare, se citează. Neprezentarea nelegal administrate ori, după caz, a sancţionat potrivit art. 280 - 282 actele de urmărire penală care este comunicat, acestor persoane, legal citate, efectuate cu încălcarea legii şi a admis plângerea, a desfiinţat soluţia atacată şi a dispus împreună cu un exemplar al nu împiedică soluţionarea începerea judecăţii cu privire la faptele şi persoanele pentru care, în cursul cercetării penale, a plângerii, procurorului şi cauzei. Când judecătorul fost pusă în mişcare acţiunea penală, când probele legal administrate sunt suficiente, trimiţând părţilor, care pot depune consideră că este absolut dosarul spre repartizare aleatorie), în termen de 3 zile de la comunicarea încheierii, procurorul note scrise cu privire la necesară prezenţa persoanei şi inculpatul pot face, motivat, contestaţie cu privire la modul de soluţionare a excepţiilor admisibilitatea ori lipsă, poate lua măsuri pentru privind legalitatea administrării probelor şi a efectuării urmăririi penale. temeinicia plângerii. prezentarea acesteia. Petentului i se va comunica La judecarea plângerii, termenul de soluţionare. prezenţa procurorului este565 Persoana care a avut în obligatorie. cauză calitatea de inculpat La termenul fixat pentru poate formula cereri şi judecarea plângerii, judecătorul ridica excepţii şi cu privire la dă cuvântul persoanei care a legalitatea administrării făcut plângerea, persoanei faţă probelor ori a efectuării de care s-a dispus neînceperea urmăririi penale. urmăririi penale, scoaterea de (3) Procurorul, în termen sub urmărire penală sau de cel mult 3 zile de la încetarea urmăririi penale şi apoi primirea comunicării procurorului. prevăzute la alin. (2), Judecătorul, soluţionând transmite judecătorului de plângerea, verifică rezoluţia sau cameră preliminară dosarul ordonanţa atacată, pe baza cauzei. lucrărilor şi a materialului din (4) În situaţia în care dosarul cauzei şi a oricăror plângerea a fost depusă la înscrisuri noi prezentate. procuror, acesta o va Judecătorul pronunţă una înainta, împreună cu dintre următoarele soluţii: dosarul cauzei, instanţei a) respinge plângerea, prin competente. sentinţă, ca tardivă sau (5) Judecătorul de cameră inadmisibilă ori, după caz, ca preliminară se pronunţă nefondată, menţinând rezoluţia asupra plângerii prin sau ordonanţa atacată; încheiere motivată, în b) admite plângerea, prin camera de consiliu, fără sentinţă, desfiinţează rezoluţia participarea petentului, a sau ordonanţa atacată şi trimite procurorului şi a intimaţilor. cauza procurorului, în vederea (6) În cauzele în care nu s- începerii sau redeschiderii a dispus punerea în mişcare urmăririi penale, după caz. a acţiunii penale, Judecătorul este obligat să arate judecătorul de cameră motivele pentru care a trimis preliminară poate dispune cauza procurorului, indicând una dintre următoarele totodată faptele şi împrejurările soluţii: ce urmează a fi constatate şi prin a) respinge plângerea, ca care anume mijloace de probă; tardivă sau inadmisibilă ori, c) admite plângerea, prin după caz, ca nefondată; încheiere, desfiinţează rezoluţia566 b) admite plângerea, sau ordonanţa atacată şi, când desfiinţează soluţia atacată probele existente la dosar sunt şi trimite motivat cauza la suficiente, reţine cauza spre procuror pentru a începe judecare, în complet legal sau pentru a completa constituit, dispoziţiile privind urmărirea penală ori, după judecata în primă instanţă şi caz, pentru a pune în căile de atac aplicându-se în mişcare acţiunea penală şi a mod corespunzător. completa urmărirea penală; În cazul prevăzut în alin. 8 lit. c) admite plângerea şi c), actul de sesizare a instanţei îl schimbă temeiul de drept al constituie plângerea persoanei soluţiei de clasare atacate, la care se referă alin. 1. dacă prin aceasta nu se Hotărârea judecătorului creează o situaţie mai grea pronunţată potrivit alin. 8 este pentru persoana care a definitivă. făcut plângerea. În situaţia prevăzută în alin. 8 (7) În cauzele în care s-a lit. a), persoana în privinţa căreia dispus punerea în mişcare a judecătorul, prin hotărâre acţiunii penale, judecătorul definitivă, a decis că nu este de cameră preliminară: cazul să se înceapă ori să se 1. respinge plângerea ca redeschidă urmărirea penală nu tardivă sau inadmisibilă; mai poate fi urmărită pentru 2. verifică legalitatea aceeaşi faptă, afară de cazul administrării probelor şi a când s-au descoperit fapte sau efectuării urmăririi penale, împrejurări noi ce nu au fost exclude probele nelegal cunoscute de organul de administrate ori, după caz, urmărire penală şi nu a sancţionează potrivit art. intervenit unul dintre cazurile 280 - 282 actele de prevăzute în art. 10. urmărire penală efectuate Judecătorul este obligat să cu încălcarea legii şi: rezolve plângerea în termen de a) respinge plângerea ca cel mult 30 de zile de la primirea nefondată; acesteia. b) admite plângerea, Plângerea greşit îndreptată se desfiinţează soluţia atacată trimite, pe cale administrativă, şi trimite motivat cauza la organului judiciar competent. procuror pentru a completa567 urmărirea penală; c) admite plângerea, desfiinţează soluţia atacată şi dispune începerea judecăţii cu privire la faptele şi persoanele pentru care, în cursul cercetării penale, a fost pusă în mişcare acţiunea penală, când probele legal administrate sunt suficiente, trimiţând dosarul spre repartizare aleatorie; d) admite plângerea şi schimbă temeiul de drept al soluţiei de clasare atacate, dacă prin aceasta nu se creează o situaţie mai grea pentru persoana care a făcut plângerea. (8) Încheierea prin care s- a pronunţat una dintre soluţiile prevăzute la alin. (6) şi la alin. (7) pct. 1, pct. 2 lit. a), b) şi d) este definitivă. (9) În cazul prevăzut la alin. (7) pct. 2 lit. c), în termen de 3 zile de la comunicarea încheierii, procurorul şi inculpatul pot face, motivat, contestaţie cu privire la modul de soluţionare a excepţiilor privind legalitatea administrării probelor şi a efectuării urmăririi penale. Contestaţia nemotivată este568 inadmisibilă. (10) Contestaţia se depune la judecătorul care a soluţionat plângerea şi se înaintează spre soluţionare judecătorului de cameră preliminară de la instanţa ierarhic superioară ori, când instanţa sesizată cu plângere este Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, completului competent potrivit legii, care se pronunţă prin încheiere motivată, fără participarea procurorului şi a inculpatului, putând dispune una dintre următoarele soluţii: a) respinge contestaţia ca tardivă, inadmisibilă ori, după caz, ca nefondată şi menţine dispoziţia de începere a judecăţii; b) admite contestaţia, desfiinţează încheierea şi rejudecă plângerea potrivit alin. (7) pct. 2, dacă excepţiile cu privire la legalitatea administrării probelor ori a efectuării urmăririi penale au fost greşit soluţionate. (11) Probele care au fost excluse nu pot fi avute în vedere la judecarea în fond a cauzei.569 TITLUL II Camera preliminară ART. 342 Obiectul procedurii în Art. 300. Verificarea sesizării camera preliminară instanţei Se reglementează o procedură nouă, plasată după trimiterea în judecată, în care se verifică Obiectul procedurii (1) Instanţa este datoare să sesizarea instanței, în vederea învestirii acesteia. camerei preliminare îl verifice din oficiu, la prima Obiect: constituie verificarea, după înfăţişare, regularitatea actului ▪ Verificarea competenței trimiterea în judecată, a de sesizare ▪ Verificarea legalității trimiterii în judecată dispuse de procuror; competenţei şi a legalităţii ▪ Verificarea legalității administrării probelor şi a efectuării actelor procesuale de către sesizării instanţei, precum şi organele de urmărire penală; verificarea legalităţii Obiectul noii proceduri are corespondențe cu verificarea sesizării instanței (art. 300 Cpp ), administrării probelor şi a rezolvarea chestiunilor incidente ( art. 301, 302 Cpp ); efectuării actelor de către Scop: înlăturarea duratei excesive a procedurilor în faza de judecată organele de urmărire penală. A se vedea și art. 3 alin.1 lit.c, alin.6 NCpp, art. 54 alin.1 lit. a și b NCpp ART. 343 Fără corespondent Scopul anterior enunțat este realizat prin stabilirea unei durate maxime a procedurii, respectiv Durata procedurii în 60 de zile, durată calculată de la data înregistrării cauzei la instanță. camera preliminară Este un termen procedural care se calculează cf. art. 269 alin. 1,2 și 4 NCpp. Durata procedurii în Ca regulă, depășirea termenului este sancționată cu nulitatea ( art. 268 alin. 3 NCpp – Pentru camera preliminară este de celelalte termene procedurale se aplică, în caz de nerespectare, dispozițiile privitoare la nulități cel mult 60 de zile de la ). Încălcarea duratei de 60 de zile nu se regăsește printre nulitățile absolute ( art. 281 NCpp ), data înregistrării cauzei la context în care ar putea fi considerată o nulitate relativă, cf. art. 282 NCpp, și care ar putea fi instanţă. invocată până la închiderea procedurii de cameră preliminară cf. art. 282 alin. 4 lit. a NCpp. Într-o altă interpretare, termenul de 60 de zile este un termen de recomandare care nu atrage nicio sancțiune. ART. 344 Fără corespondent După emiterea rechizitoriului și trimiterea în judecată ( art. 327 alin.1 lit. a NCpp ), acesta Măsurile premergătoare împreună cu dosarul cauzei și un număr corespunzător de copii certificate se trimit instanței (1) După sesizarea competente să judece cauza în fond ( art. 329 alin.2 NCpp ), demers care configurează570 instanţei prin rechizitoriu, momentul procesul al sesizării instanței. dosarul se repartizează aleatoriu judecătorului de Odată sesizată instanța, dosarul se repartizează aleatoriu unui judecător de cameră preliminară cameră preliminară. ( art. 344 alin1 NCpp ). (2) Copia certificată a rechizitoriului şi, după caz, Judecătorul de cameră preliminară, în vederea pregătirii procedurii pe care urmează să o traducerea autorizată a desfășoare, ia o serie de măsuri premergătoare ( art. 344 alin.2 NCpp ). acestuia se comunică Măsurile premergătoare ( care vizează inculpatul ) sunt: inculpatului la locul de ▪ comunicarea către inculpat a rechizitoriului în copie certificată și, dacă este cazul, traducerea deţinere ori, după caz, la autorizată a acestuia; comunicare care, în funcție de situația inculpatului ( liber / arestat ), se adresa unde locuieşte sau la face: adresa la care a solicitat - la adresa la care locuiește comunicarea actelor de - la adresa la care a solicitat comunicarea actelor de procedură ( a se vedea art. 264 cu procedură, aducându-i-se ref. la art. 259 NCpp ) totodată la cunoştinţă - la locul de deținere obiectul procedurii în ▪ aducerea la cunoștință a obiectului procedurii în camera preliminară cf. art. 342 NCpp camera preliminară, dreptul ▪ dreptul la apărare prin posibilitatea de a-și angaja apărător; în măsura în care asistența juridică de a-şi angaja un apărător şi este obligatorie ( art. 90 NCpp ), judecătorul de cameră preliminară ia măsuri pentru termenul în care, de la data desemnarea unui apărător din oficiu cf. art. 344 alin. 3 NCpp; drepturile avocatului inculpatului comunicării, poate formula în cursul procedurii de camera preliminară sunt prevăzute de art. 92 alin. 7 NCpp: în scris cereri şi excepţii cu - să consulte actele dosarului privire la legalitatea - să îl asiste pe inculpat administrării probelor şi a - să exercite drepturile procesuale ale acestuia efectuării actelor de către - să formuleze plângeri, cereri, memorii, excepții și obiecțiuni organele de urmărire ▪ comunicarea termenului în care pot formula în scris cereri şi excepţii cu privire la legalitatea penală. Termenul este administrării probelor şi a efectuării actelor de către organele de urmărire penală; în măsura în stabilit de către judecătorul care a fost desemnat un apărător din oficiu, comunicarea acestui termen se face acestuia de cameră preliminară, în Din enumerarea acestor drepturi rezultă că acestea reprezintă manifestarea art. 83 NCpp în funcţie de complexitatea şi cadrul procedurii de camera preliminară. particularităţile cauzei, dar Legea nu prevede expres forma actului prin care se realizează comunicarea acestor drepturi, nu poate fi mai scurt de 20 ceea ce permite concluzia că, formal, acest act poate fi o simplă adresă, esential fiind conținutul de zile. său. (3) În cazurile prevăzute Termenul de art. 90, judecătorul de ▪ este stabilit de judecătorul de camera preliminară în funcţie de complexitatea şi cameră preliminară ia particularităţile cauzei măsuri pentru desemnarea ▪ este de minim 20 de zile unui apărător din oficiu şi ▪ se calculează de la data comunicării571 stabileşte, în funcţie de complexitatea şi Înlăuntrul termenului stabilit cf. art 344 alin.2 sau 3 NCpp, inculpatul / apărătorul au particularităţile cauzei, posibilitatea să formuleze cereri sau excepții, iar judecătorul de camera preliminară are termenul în care acesta posibilitatea să ridice excepții. poate formula în scris cereri La expirarea termenului, cererile și excepțiile sunt comunicate de către judecătorul de cameră şi excepţii cu privire la preliminară parchetului. Legea nu prevede forma actului în care sunt consemnate de către legalitatea administrării judecătorul de camera preliminară cererile, excepțiile formulate. Acest act, cel mai probabil, ar probelor şi a efectuării trebui să fie o încheiere care, în copie, să fie comunicată parchetului. actelor de către organele de Primind cererile și excepțiile, parchetul are posibilitatea de a formula, în scris, în 10 zile de la urmărire penală, care nu comunicare, răspuns ( art. 344 alin.4 teza ultimă ) – poziția sa în raport cu cererile, excepțiile poate fi mai scurt de 20 de comunicate, concluzii scrise. Legea nu reglementează tipul actului prin care parchetul răspunde; zile. acesta ar putea fi un înscris similar celor prin care se formulează concluziile scrise ale (4) La expirarea procurorului, motivarea căilor de atac etc. În acest context, poziția procesuală a parchetului termenelor prevăzute la poate fi: alin. (2) şi (3), judecătorul ▪ își exprimă, motivat, poziția în raport cu cererile, excepțiile formulate, răspunzând în scris de cameră preliminară ▪ nu exprimă nicio poziție ( nu răspunde ) Termenul de 10 zile este unul procedural, iar comunică cererile şi nerespectarea sa atrage sancțiunea decăderii din exercițiul dreptului și a nulității actului peste excepţiile formulate de termen ( art. 268 alin.1 NCpp – Când pentru exercitarea unui drept procesual legea prevede un către inculpat ori excepţiile anumit termen, nerespectarea acestuia atrage decăderea din exercițiul dreptuluui și nulitatea ridicate din oficiu actului făcut peste termen ). Este o nulitate relativă, în condițiile art. 282 NCpp care poate fi parchetului, care poate invocată de inculpat până la închiderea procedurii de camera preliminară cf. art. 282 alin.4 lit. a răspunde în scris, în termen NCpp. de 10 zile de la comunicare. Procurorul care va formula concluzii scrise cu privire la cererile, excepțiile invocate este procurorul care efectuat / supravegheat urmărirea penală și a emis rechizitoriul. Art. 6 alin. 2 Legea nr. 255/2013 … (2) În situaţia prevăzută la alin. (1) [ cauzele aflate în curs de judecată în primă instanţă la data intrării în vigoare a legii noi în care nu s-a început cercetarea judecătorească ], instanţa pe rolul căreia se află cauza o trimite judecătorului de cameră preliminară, pentru572 a proceda potrivit art. 342 - 348 din Codul de procedură penală, ori, după caz, o declină în favoarea instanţei competente ART. 345 Fără corespondent Încheierea motivată este actul prin care judecătorul de cameră preliminară se va pronunța Procedura în camera asupra cererilor, excepțiilor ( art. 345 alin.1, a se vedea și art. 346 alin.1 NCpp ), ținând seama și preliminară de concluziile scrise transmise de parchet. (1) Dacă s-au formulat Pronunțarea are loc după expirarea termenului prev. de art. 344 alin.4, în cameră de consiliu. cereri şi excepţii ori a ridicat Procurorul nu participă la această procedură, după cum, nici inculpatul ori apărătorul acestuia. din oficiu excepţii, Procedura este nepublică , lipsită de oralitate, contradicitorialitatea fiind asigurată în scris. judecătorul de cameră În măsura în care, pronunțându-se asupra cererilor, excepțiilor formulate, le apreciază preliminară se pronunţă întemeiate și le admite (total sau parțial), dându-le efectul legal specific, încheierea va fi asupra acestora, prin comunicată parchetului. Comunicarea încheierii către parchet are loc: încheiere motivată, în 1. În cazul în care constată neregularităţi ale actului de sesizare; camera de consiliu, fără 2. Când dispune excluderea uneia sau a mai multor probe administrate; participarea procurorului şi 3. Când aplică sancţiunea nulităţii (relative sau absolute) cu privire la actele procesuale sau a inculpatului, la expirarea procedurale efectuate în cauză. termenului prevăzut la art. În acest context, în raport cu încheierea astfel comunicată, poziţia parchetului ( art.345 alin. 3) 344 alin. (4). se manifestă în termen de 5 zile de la comunicarea încheierii JCP și poate: (2) În cazul în care 1. Să remedieze neregularităţile actului de sesizare constatate de JCP astfel încât să poată fi judecătorul de cameră stabilit obiectul şi limitele judecăţii şi să comunice că menţine dispoziţia de trimitere în preliminară constată judecată; neregularităţi ale actului de 2. Să solicite restituirea cauzei; cf. art. 346 alin.3 lit. c teza I NCpp, JCP va restiuti cauza la sesizare, în cazul în care parchet în această ipoteză sancţionează potrivit art. 3. Să nu exprime vreo poziţie faţă de neregularităţile constatate; lipsa răspunsului conduce la 280 - 282 actele de restituire cf. art. 346 alin. 3 lit. c teza finală urmărire penală efectuate În ipoteza în care JCP exclude toate probele administrate în cursul urmăririi penale, pare că nu cu încălcarea legii ori dacă mai comunică încheierea parchetului, ci restituie cauza cf. art. 346 alin. 3 lit. b NCpp. exclude una sau mai multe probe administrate, încheierea se comunică de îndată parchetului care a emis rechizitoriul. (3) În termen de 5 zile de la comunicare, procurorul remediază neregularităţile573 actului de sesizare şi comunică judecătorului de cameră preliminară dacă menţine dispoziţia de trimitere în judecată ori solicită restituirea cauzei. ART. 346  ÎNCEPEREA JUDECĂŢII Soluţiile Art. 300. Verificarea sesizării ▪ Dacă JCP constată legalitatea sesizării instanţei, a administrării probelor şi a efectuării (1) Judecătorul de cameră instanţei actelor de urmărire penală; atât în ipoteza în care nu s-au formulat cereri sau ridicat preliminară hotărăşte prin excepții, cât și în ipoteza în care acestea au fost respinse în totalitate încheiere motivată, în Instanţa este datoare să verifice ▪ Dacă procurorul a remediat neregularitatea actului de sesizare constată de JCP şi menţine camera de consiliu, fără din oficiu, la prima înfăţişare, soluţia de trimitere în judecată (chiar şi în ipoteza nerefacerii unor acte procedurale participarea procurorului şi regularitatea actului de sesizare. declarate nule sau a unor probe excluse); . a inculpatului. Încheierea se În cazul când se constată că  RESTITUIREA comunică de îndată sesizarea nu este făcută potrivit Judecătorul de cameră preliminară restituie cauza la parchet dacă: procurorului şi inculpatului. legii, iar neregularitatea nu ▪ rechizitoriul este neregulat ( neregulamentar cf. textului legal ) întocmit, iar neregularitatea nu (2) Dacă nu s-au formulat poate fi înlăturată de îndată şi a fost remediată de procuror în termenul de 5 zile prev. de art. 345 alin. 3 NCpp și, totodată, cereri şi excepţii ori nu a nici prin acordarea unui termen neregularitatea atrage imposibilitatea stabilirii obiectului sau limitelor judecăţii ridicat din oficiu excepţii, la în acest scop, dosarul se ▪ a exclus toate probele administrate în cursul urmăririi penale; expirarea termenelor restituie organului care a ▪ procurorul solicită restituirea cauzei, ori nu răspunde în termenul prevăzut de aceleaşi prevăzute la art. 344 alin. întocmit actul de sesizare, în dispoziţii. (2) sau (3), judecătorul de vederea refacerii acestuia. cameră preliminară  Declinarea de competență ( art. 50, 51 NCpp ) – art. 346 alin.6 NCpp constată legalitatea sesizării instanţei, a administrării Art. 332. Restituirea pentru JCP care a dispus începerea judecății este și judecătorul care va exercita și funcția de judecată ( probelor şi a efectuării refacerea urmăririi penale art. 346 alin.7, art. 3 alin.3, ) actelor de urmărire penală şi dispune începerea Când se constată, înainte de judecăţii. terminarea cercetării (3) Judecătorul de cameră judecătoreşti, că în cauza supusă preliminară restituie cauza judecăţii s-a efectuat cercetare la parchet dacă: penală de un alt organ decât cel a) rechizitoriul este competent, instanţa se neregulamentar întocmit, desesizează şi restituie cauza iar neregularitatea nu a fost procurorului, care procedează remediată de procuror în potrivit art. 268 alin. 1. Cauza nu termenul prevăzut la art. se restituie atunci când574 345 alin. (3), dacă constatarea are loc după neregularitatea atrage începerea dezbaterilor sau când imposibilitatea stabilirii instanţa, în urma cercetării obiectului sau limitelor judecătoreşti, schimbă judecăţii; încadrarea juridică a faptei într-o b) a exclus toate probele altă infracţiune pentru care administrate în cursul cercetarea penală ar fi revenit urmăririi penale; altui organ de cercetare. c) procurorul solicită Instanţa se desesizează şi restituirea cauzei, în restituie cauza procurorului condiţiile art. 345 alin. (3), pentru refacerea urmăririi ori nu răspunde în termenul penale în cazul nerespectării prevăzut de aceleaşi dispoziţiilor privitoare la dispoziţii. competenţa după materie sau (4) În toate celelalte după calitatea persoanei, cazuri în care a constatat sesizarea instanţei, prezenţa neregularităţi ale actului de învinuitului sau a inculpatului şi sesizare, a exclus una sau asistarea acestuia de către mai multe probe apărător. administrate ori a În cazurile în care dispune sancţionat potrivit art. 280 - restituirea, instanţa se pronunţă 282 actele de urmărire şi asupra măsurilor preventive, penală efectuate cu asupra măsurilor de siguranţă încălcarea legii, judecătorul prevăzute în art. 113 şi 114 din de cameră preliminară Codul penal, precum şi asupra dispune începerea judecăţii. măsurilor asigurătorii. (5) Probele excluse nu pot Împotriva hotărârii de fi avute în vedere la desesizare se poate face recurs judecata în fond a cauzei. de către procuror şi de orice (6) Dacă apreciază că persoană ale cărei interese au instanţa sesizată nu este fost vătămate prin hotărâre, în 3 competentă, judecătorul de zile de la pronunţare, pentru cei cameră preliminară prezenţi, şi de la comunicare, procedează potrivit art. 50 pentru cei lipsă. şi 51, care se aplică în mod Dosarul este trimis corespunzător. procurorului imediat după (7) Judecătorul de cameră rămânerea definitivă a hotărârii575 preliminară care a dispus la prima instanţă sau în cel mult începerea judecăţii exercită 3 zile de la pronunţarea hotărârii funcţia de judecată în de către instanţa de recurs. În cauză. cazul în care inculpatul este arestat preventiv, procurorul procedează potrivit dispoziţiilor art. 156 şi 159. ART. 347 Art. 332. Restituirea pentru ▪ În termen de 3 zile de la comunicarea încheierii JCP procurorul şi inculpatul pot face Contestaţia refacerea urmăririi penale contestaţie; (1) În termen de 3 zile de (...) ▪ Contestaţia se judecă de către judecătorul de cameră preliminară de la instanţa ierarhic la comunicarea încheierii (4) Împotriva hotărârii de superioară celei sesizate; prevăzute la art. 346 alin. desesizare se poate face recurs ▪ JCP care soluţionează contestaţia poate dispune una dintre următoarele soluţii: (1), procurorul şi inculpatul de către procuror şi de orice 1. respinge contestaţia ca tardivă sau inadmisibilă, ori, după caz, ca nefondată; pot face contestaţie cu persoană ale cărei interese au 2. admite contestaţia, desfiinţează dispoziţiile prin care în mod nelegal judecătorul de privire la modul de fost vătămate prin hotărâre, în 3 cameră preliminară a constatat neregularitatea sesizării ori prin care a dispus soluţionare a cererilor şi a zile de la pronunţare, pentru cei excluderea unor probe şi dispune începerea judecăţii; excepţiilor, precum şi prezenţi, şi de la comunicare, 3. admite contestaţia, desfiinţează dispoziţiile prin care în mod nelegal judecătorul de împotriva soluţiilor pentru cei lipsă. cameră preliminară a respins excepţiile privind nelegalitatea sesizării ori privind prevăzute la art. 346 alin. nelegalitatea administrării probelor şi dispune restituirea cauzei la procuror. (3) - (5). (2) Contestaţia se judecă de către judecătorul de cameră preliminară de la instanţa ierarhic superioară celei sesizate. Când instanţa sesizată este Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, contestaţia se judecă de către completul competent, potrivit legii. (3) Dispoziţiile art. 343 - 346 se aplică în mod corespunzător. ART. 9 Legea nr. 255/2013 (...)576 (5) Sentinţele prin care s-a dispus, potrivit legii vechi, restituirea cauzei procurorului cu privire la care termenul de declarare a recursului nu expirase la data intrării în vigoare a legii noi sunt supuse contestaţiei, potrivit art. 347 alin. (1) din Codul de procedură penală. (6) Contestaţia prevăzută la alin. (5) se soluţionează de către judecătorul de cameră preliminară al instanţei ierarhic superioare celei căreia îi revine, potrivit legii noi, competenţa să judece cauza în primă instanţă ori, după caz, de către completul competent de la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie. (7) Cererile de recurs împotriva sentinţelor prevăzute la alin. (5), depuse anterior intrării în vigoare a legii noi, se vor considera contestaţii. (8) Termenul de declarare a contestaţiei prevăzute la alin. (5) se calculează potrivit art. 332 alin. 4 din Codul de procedură penală din 1968. ART. 10 Legea nr.577 255/2013 ....... (4) Recursurile în curs de judecată la data intrării în vigoare a Codului de procedură penală, declarate împotriva sentinţelor prin care s-a restituit cauza procurorului, se soluţionează conform dispoziţiilor din legea nouă privitoare la contestaţie de către judecătorul de cameră preliminară de la instanţa ierarhic superioară celei căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în fond ori, după caz, de către completul competent de la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie. ART. 348 JCP se pronunţă, la cerere sau din oficiu, cu privire la luarea, menţinerea, înlocuirea, revocarea Măsurile preventive în Art. 3001 sau încetarea de drept a măsurilor preventive. procedura de cameră Menţinerea arestării inculpatului În cauzele în care faţă de inculpat s-a dispus o măsură preventivă, JCP verifică legalitatea şi preliminară la primirea dosarului temeinicia măsurii preventive, procedând potrivit dispoziţiilor art. 207. (1) Judecătorul de cameră (1) După înregistrarea dosarului preliminară se pronunţă, la la instanţă, în cauzele în care Art. 207. Verificarea măsurilor preventive în procedura de cameră preliminară cerere sau din oficiu, cu inculpatul este trimis în judecată (1) Când procurorul dispune trimiterea în judecată a inculpatului faţă de care s-a dispus o privire la luarea, în stare de arest, instanţa este măsură preventivă, rechizitoriul, împreună cu dosarul cauzei, se înaintează judecătorului de menţinerea, înlocuirea, datoare să verifice din oficiu, în cameră preliminară de la instanţa competentă, cu cel puţin 5 zile înainte de expirarea duratei revocarea sau încetarea de camera de consiliu, legalitatea şi acesteia. drept a măsurilor temeinicia arestării preventive, (2) În termen de 3 zile de la înregistrarea dosarului, judecătorul de cameră preliminară verifică preventive. înainte de expirarea duratei din oficiu legalitatea şi temeinicia măsurii preventive, înainte de expirarea duratei acesteia, cu (2) În cauzele în care faţă arestării preventive. citarea inculpatului. de inculpat s-a dispus o (2 ) Dacă instanţa constată că (3) Dispoziţiile art. 235 alin. (4) - (6) se aplică în mod corespunzător.578 măsură preventivă, temeiurile care au determinat (4) Când constată că temeiurile care au determinat luarea măsurii se menţin sau există judecătorul de cameră arestarea preventivă au încetat temeiuri noi care justifică o măsură preventivă, judecătorul de cameră preliminară dispune prin preliminară verifică sau că nu există temeiuri noi încheiere menţinerea măsurii preventive faţă de inculpat. legalitatea şi temeinicia care să justifice privarea de (5) Când constată că au încetat temeiurile care au determinat luarea sau prelungirea măsurii măsurii preventive, libertate, dispune, prin arestării preventive şi nu există temeiuri noi care să o justifice ori în cazul în care au apărut procedând potrivit încheiere, revocarea arestării împrejurări noi din care rezultă nelegalitatea măsurii preventive, judecătorul de cameră dispoziţiilor art. 207. preventive şi punerea de îndată preliminară dispune prin încheiere revocarea acesteia şi punerea în libertate a inculpatului, dacă în libertate a inculpatului. nu este arestat în altă cauză. ( 3 ) Când instanţa constată că (6) În tot cursul procedurii de cameră preliminară, judecătorul de cameră preliminară, din temeiurile care au determinat oficiu, verifică periodic, dar nu mai târziu de 30 de zile, dacă subzistă temeiurile care au arestarea impun în continuare determinat luarea măsurii arestării preventive şi a măsurii arestului la domiciliu. Dispoziţiile alin. privarea de libertate sau că (2)-(5) se aplică în mod corespunzător. există temeiuri noi care justifică privarea de libertate, instanţa menţine, prin încheiere Art. 238. Arestarea preventivă a inculpatului în procedura de cameră preliminară şi în motivată, arestarea preventivă. cursul judecăţii Dispoziţiile art. 159 alin. 3, 4, 5 şi (1) Arestarea preventivă a inculpatului poate fi dispusă în procedura de cameră preliminară şi în 11 se aplică în mod cursul judecăţii, de către judecătorul de cameră preliminară sau de către instanţa de judecată în corespunzător. faţa căreia se află cauza, din oficiu ori la propunerea motivată a procurorului, pentru o perioadă (4) Încheierea poate fi de cel mult 30 de zile, pentru aceleaşi temeiuri şi în aceleaşi condiţii ca şi arestarea preventivă atacată cu recurs, aplicându-se dispusă de către judecătorul de drepturi şi libertăţi în cursul urmăririi penale. Dispoziţiile art. dispoziţiile art. 160^a alin. 2. 225, 226 şi 228-232 se aplică în mod corespunzător. "(2) În cursul judecăţii, măsura prevăzută la alin. (1) se poate dispune de către instanţa de judecată în compunerea prevăzută de lege. În acest caz, mandatul de arestare preventivă este emis de către preşedintele completului (3) Faţă de inculpatul care a mai fost anterior arestat preventiv în aceeaşi cauză, în cursul urmăririi penale, al procedurii de cameră preliminară sau al judecăţii, se poate dispune din nou această măsură numai dacă au intervenit temeiuri noi care fac necesară privarea sa de libertate.579 TITLUL III Judecata Nu mai este enunțat rolul activ al instanței. Totuși, cf. prezentei dispoziții (alin.1 ) și art. 5 alin.1, ART. 349 Art. 287. instanța, ca organ judiciar, este supusă principiului aflării adevărului, respectiv are obligația de a Rolul instanţei de Îndatoririle instanţei de asigura, pe bază de probe, aflarea adevărului ( principiul aflării adevărului este indisolubil legat judecată judecată de rolul activ al organelor judiciare și reprezintă o trăsătură a sistemului procesual de tip (1) Instanţa de judecată (1) Instanţa de judecată îşi continental ); în acest context, există o ambiguitate cu privire la rolul instanței în materia soluţionează cauza dedusă exercită atribuţiile în mod activ, probațiunii ( înlăturând rolul activ al instanței în ceea ce priv. sarcina probei, pare că NCpp se judecăţii cu garantarea în vederea aflării adevărului şi a orientează spre sistemul procesual adversial în care judecătorul are rol de arbitru și garant al respectării drepturilor realizării rolului educativ al legalității procedurilor, concluzie ce pare a fi confirmată și de expunerea de motive; însă, subiecţilor procesuali şi judecăţii. păstrând principiul aflării adevărului – art. 5 alin. 1, adăugând și posibilitatea instanței de a asigurarea administrării (2) Instanţa îşi formează administra probe din oficiu – art. 100 alin. 2, art. 374 alin.8, 10, art. 376 alin. 4, orientarea spre probelor pentru lămurirea convingerea pe baza probelor sistemul adversial este infirmată ). completă a împrejurărilor administrate în cauză. cauzei în scopul aflării A se vedea și art. 99, 100 NCpp, în special art. 100 alin.2 adevărului, cu respectarea deplină a legii. Administrarea probelor (2) Instanţa poate Art. 100. - (1) În cursul urmăririi penale, organul de urmărire penală strânge şi administrează soluţiona cauza numai pe probe atât în favoarea, cât şi în defavoarea suspectului sau a inculpatului, din oficiu ori la baza probelor administrate cerere. în faza urmăririi penale, (2) În cursul judecăţii, instanţa administrează probe la cererea procurorului, a persoanei dacă inculpatul solicită vătămate sau a părţilor şi, în mod subsidiar, din oficiu, atunci când consideră necesar pentru aceasta şi recunoaşte în formarea convingerii sale. totalitate faptele reţinute în (3) Cererea privitoare la administrarea unor probe formulată în cursul urmăririi penale sau în sarcina sa şi dacă instanţa cursul judecăţii se admite ori se respinge, motivat, de către organele judiciare apreciază că probele sunt (4) Organele judiciare pot respinge o cerere privitoare la administrarea unor probe atunci suficiente pentru aflarea când: adevărului şi justa a) proba nu este relevantă în raport cu obiectul probaţiunii din cauză; soluţionare a cauzei, cu b) se apreciază că pentru dovedirea elementului de fapt care constituie obiectul probei au fost excepţia cazului în care administrate suficiente mijloace de probă; acţiunea penală vizează o c) proba nu este necesară, întrucât faptul este notoriu; infracţiune care se d) proba este imposibil de obţinut; pedepseşte cu detenţiune e) cererea a fost formulată de o persoană neîndreptăţită; pe viaţă. f) administrarea probei este contrară legii. ART. 6 Legea nr. Alin.2 vizează posibilitatea judecării cauzei în procedură simplificată, respectiv procedura în 255/2013 cazul recunoașterii vinovăției ( art. 374 alin.4, art. 375-377 NCpp ).580 (1) Cauzele aflate în curs de judecată în primă instanţă la data intrării în vigoare a legii noi în care nu s-a început cercetarea judecătorească se soluţionează de către instanţa competentă conform legii noi, potrivit regulilor prevăzute de aceeaşi lege. (2) În situaţia prevăzută la alin. (1), instanţa pe rolul căreia se află cauza o trimite judecătorului de cameră preliminară, pentru a proceda potrivit art. 342 - 348 din Codul de procedură penală, ori, după caz, o declină în favoarea instanţei competente. ART. 350 Art. 288. Nu există modificări, fiind preluat conținutul art. 288 Cpp. Locul unde se desfăşoară Locul unde se desfăşoară judecata judecata (1) Judecata se Judecata se desfăşoară la sediul desfăşoară la sediul instanţei. Pentru motive instanţei. temeinice, instanţa poate (2) Pentru motive dispune ca judecata să se temeinice, instanţa poate desfăşoare în alt loc. dispune ca judecata să se desfăşoare în alt loc. ART. 351 Art. 289. Nu există modificări, fiind preluat conținutul art.289 și 302 Cpp. Oralitatea, nemijlocirea şi Oralitatea, nemijlocirea şi contradictorialitatea contradictorialitatea (1) Judecata cauzei se Judecata cauzei se face în faţa581 face în faţa instanţei instanţei constituită potrivit legii constituite potrivit legii şi se şi se desfăşoară în şedinţă, oral, desfăşoară în şedinţă, oral, nemijlocit şi în contradictoriu. nemijlocit şi în contradictoriu. Art. 302. (2) Instanţa este obligată Rezolvarea chestiunilor să pună în discuţie cererile incidente procurorului, ale părţilor Instanţa este obligată să pună în sau ale celorlalţi subiecţi discuţie cererile şi excepţiile procesuali şi excepţiile arătate în art. 301 sau excepţiile ridicate de aceştia sau din ridicate din oficiu şi să se oficiu şi să se pronunţe pronunţe asupra lor prin asupra lor prin încheiere încheiere motivată. motivată. Instanţa se pronunţă prin (3) Instanţa se pronunţă încheiere motivată şi asupra prin încheiere motivată şi tuturor măsurilor luate în cursul asupra tuturor măsurilor judecăţii. luate în cursul judecăţii. ART. 352 Se reafirmă regula publicității ședinței de judecată ( alin. 1 teza I ); excepția o reprezintă ședința Publicitatea şedinţei de Art. 290. nepublică, renunțându-se la ședința secretă, acest din urmă concept fiind în dezacord cu dreptul judecată Publicitatea şedinţei de la un proces echitabil. (1) Şedinţa de judecată judecată Se precizează expres caracterul nepublic al ședinței în camera de consiliu ( alin. 1 teza a II-a ). este publică, cu excepţia (1) Şedinţa de judecată este Interdicția asistenței minorilor la ședința de judecată este modificată; practic, interdiciția cazurilor prevăzute de lege. publică. Minorii sub 16 ani nu vizează minorii în integralitate, fără distincții în funcție de palierele de vârstă, cu excepțiile Şedinţa desfăşurată în pot asista la şedinţa de judecată. prevăzute expres ( fiind ridicată limita de vârstă de la 16 la 18 ani; totuși, o persoană având camera de consiliu nu este (2) Dacă judecarea în şedinţă vârsta de 18 ani nu mai este minoră / vezi disp. civile în materie de minoritate - art. 38 alin. 2 publică. publică ar putea aduce atingere C.civ. ); această regulă cunoaște excepții atunci când minorii au calitatea de participanți în (2) Nu pot asista la unor interese de stat, moralei, procesul penal ( părți, respectiv inculpat sau parte civilă sau alți subiecți procesuali, respectiv şedinţa de judecată minorii demnităţii sau vieţii intime a martori);(alin.2) sub 18 ani, cu excepţia unei persoane, instanţa, la Interdicția asistenței la ședința de judecată privește și persoanele înarmate, făcând excepție situaţiei în care aceştia au cererea procurorului, a părţilor cele care fac parte din personalul care asigură paza și ordinea instanței ( jandarmeria, calitatea de părţi sau ori din oficiu, poate declara personalul administrației penitenciare care însoțește persoanele private de libertate ). martori, precum şi şedinţă secretă pentru tot cursul Alin. 3 preia art. 290 alin. 2 Cpp, la care adaugă un nou motiv - intereselor minorilor sau ale persoanele înarmate, cu sau pentru o anumită parte a justiţiei –, care justifică declararea ședinței nepublice. excepţia personalului care judecării cauzei. Alin. 4 reglementează ipoteze noi de declarare a ședinței nepublice: asigură paza şi ordinea. (3) Declararea şedinţei secrete ▪ la cererea unui martor, dacă prin audierea sa în şedinţă publică s-ar aduce atingere siguranţei (3) Dacă judecarea în se face în şedinţă publică, după ori demnităţii sau vieţii intime a acestuia sau a membrilor familiei sale582 şedinţă publică ar putea ascultarea părţilor prezente şi a ▪ la cererea procurorului, a persoanei vătămate sau a părţilor, în cazul în care o audiere în public aduce atingere unor procurorului când participă la ar pune în pericol confidenţialitatea unor informaţii. interese de stat, moralei, judecată. Alin.5 preia cu modificări art. 290 alin. 3 Cpp; o primă modificare este impusă de concordanța demnităţii sau vieţii intime (4) În timpul cât şedinţa este cu concepția NCpp privind participanții în procesul penal, respectiv persoana vătămată care nu a unei persoane, intereselor secretă, nu sunt admişi în sala de mai are calitatea de parte, ci de subiect procesual principal ( art. 33, 79-81 NCpp ); a doua minorilor sau ale justiţiei, şedinţă decât părţile, modificare o reprezintă înlăturarea precizării referitoare la procuror (când participă la judecată), instanţa, la cererea reprezentanţii acestora, procurorul participând întotdeauna la judecarea cauzelor ( a se vedea art. 353 alin.9 și art. 363 procurorului, a părţilor ori apărătorii şi celelalte persoane NCpp ); a treia modificare constă în precizarea expresă a caracterului executoriu al dispoziției de din oficiu, poate declara chemate de instanţă în interesul declarare a ședinței ca fiind nepublică. şedinţă nepublică pentru cauzei. Alin.6 preia, în esență, art. 290 alin. 4 Cpp; diferențele constau în referirea la persoana tot cursul sau pentru o vătămată ( a se vedea precizările de la alin.5 ), înlocuirea termenului de apărător cu cea de anumită parte a judecării avocat, precum și a sintagmei celelalte persoane chemate de instanţă în interesul cauzei cu cea cauzei. de celelalte persoane a căror prezenţă este autorizată de instanţă (4) Instanţa poate de Alin. 7 enunță dreptul părților ( inculpat, parte civilă, parte responsabilă civilmente ), al asemenea să declare subiectului procesual principal-persoana vătămată, al reprezentanților acestora, al altui subiect şedinţă nepublică la cererea procesual – expertul, al avocatului de a lua cunoştinţă de actele şi conţinutul dosarului, drept unui martor, dacă prin care se regăsește enunțat cu caracter general și în dispoziții ale părții generale ( art. 83 alin. 1 lit. audierea sa în şedinţă b NCpp – inculpat, art. 81 alin. 1 lit.e – persoana vătămată, art. 85 cu ref. la art. 81 alin.1 lit. e – publică s-ar aduce atingere partea civilă, art. 87 cu ref. la art. 81 alin.1 lit. e- partea responsabilă civilmente, art. 94 – siguranţei ori demnităţii sau avocatul părților și al subiecților procesuali principali, art. 175 alin.2 – expert ) vieţii intime a acestuia sau a Alin.8 enunță obligaţia de a păstra confidenţialitatea informaţiilor obţinute pe parcursul membrilor familiei sale, ori procesului; titulari ai obligației sunt persoanelor care participă la judecata desfăşurată în şedinţă la cererea procurorului, a nepublică ( și care se circumstanțiază, în raport de fiecare, cauză cf. alin.6 ); președintele persoanei vătămate sau a completului are îndatorirea de a aduce la cunoștință această obigație celor vizați. părţilor, în cazul în care o Alin.9 stabilește posibilitatea instanței, în ipoteza ședinței nepublice, de a interzice diverse audiere în public ar pune în forme de publicitate ale unei asemenea ședințe, în măsura în care acestea au aptitudinea de a pericol confidenţialitatea dezvălui identitatea persoanei vătămate, a părţii civile, a părţii responsabile civilmente sau a unor informaţii. martorilor. Alin.10 reglementează modul de comunicare al informațiilor de interes public din (5) Declararea şedinţei dosar, făcând trimitere la legea în materie, respectiv legea nr. 544/2001 privind accesul liberal nepublice se face în şedinţă acces la informațiile de interes public publică, după ascultarea Alin.11 reglementează accesul apărătorului inculpatului la informațiile clasificate esențiale părţilor prezente, a pentru soluționarea cauzei, prin declasificare totală sau partial, trecerea într-un alt grad de persoanei vătămate şi a clasificare ori permiterea accesului avocatului la asemenea informații ( a se vedea legislația procurorului. Dispoziţia specială în materie, de ex. Legea nr. 182/2002 privind protecția informațiilor cladificate ). instanţei este executorie. Alin.12 sancționează lipsa de acces a apărătorului inculpatului la asemenea informații, respectiv (6) În timpul cât şedinţa stabilește lipsa de efect ( valoare probatorie ) a acestor informații la care nu există acces în este nepublică, nu sunt pronunțarea unei soluţii de condamnare, de renunţare la aplicarea pedepsei sau de amânare a583 admise în sala de şedinţă aplicării pedepsei în cauză. decât părţile, persoana vătămată, reprezentanţii acestora, avocaţii şi celelalte persoane a căror prezenţă este autorizată de instanţă. (7) Părţile, persoana vătămată, reprezentanţii acestora, avocaţii şi experţii desemnaţi în cauză au dreptul de a lua cunoştinţă de actele şi conţinutul dosarului. (8) Preşedintele completului are îndatorirea de a aduce la cunoştinţa persoanelor ce participă la judecata desfăşurată în şedinţă nepublică obligaţia de a păstra confidenţialitatea informaţiilor obţinute pe parcursul procesului. (9) Pe durata judecăţii, instanţa poate interzice publicarea şi difuzarea, prin mijloace scrise sau audiovizuale, de texte, desene, fotografii sau imagini de natură a dezvălui identitatea persoanei vătămate, a părţii civile, a părţii responsabile civilmente sau a martorilor, în condiţiile prevăzute la alin. (3) sau (4).584 (10) Informaţiile de interes public din dosar se comunică în condiţiile legii. (11) În cazul în care informaţiile clasificate sunt esenţiale pentru soluţionarea cauzei, instanţa solicită, de urgenţă, după caz, declasificarea totală, declasificarea parţială sau trecerea într-un alt grad de clasificare ori permiterea accesului la cele clasificate de către apărătorul inculpatului. (12) Dacă autoritatea emitentă nu permite apărătorului inculpatului accesul la informaţiile clasificate, acestea nu pot servi la pronunţarea unei soluţii de condamnare, de renunţare la aplicarea pedepsei sau de amânare a aplicării pedepsei în cauză. ART. 353 Art. 291. Alin.1 – referire expresă la persoana vătămată, justificat de faptul că aceasta nu mai are Citarea la judecată Citarea părţilor la judecată calitatea de parte, ci de subiect procesual principal (1) Judecata poate avea ( 1) Judecata poate avea loc - este introdusă obligația instanței de a cita din oficiu inculpatul, partea civilă, partea loc numai dacă persoana numai dacă părţile sunt legal responsabilă civilmente şi, după caz, reprezentanţii legali ai acestora vătămată şi părţile sunt citate şi procedura este - se prevede posibilitatea instanței de a cita și alți subiecți procesuali ( a se vedea art. 34 NCpp – legal citate şi procedura îndeplinită. Înfăţişarea părţii în martor, expert, interpret, agent procedural, organe speciale de constatare, orice alte persoane este îndeplinită. Inculpatul, instanţă, în persoană sau prin sau organe prevăzute de lege având anumite drepturi, obligații sau atribuții în procedurile partea civilă, partea reprezentant ori avocat ales sau judiciare penale ), în măsura în care prezenţa acestora este necesară pentru soluţionarea cauzei. responsabilă civilmente şi, avocat din oficiu, dacă acesta din - se menține regula acoperirii nelegalității de citare prin prezența părții etc, preluându-se art. după caz, reprezentanţii urmă a luat legătura cu partea 291 alin.1 fraza a II-a Cpp legali ai acestora se citează reprezentată, acoperă orice Alin.2 preia regula instituită de art. 291 alin.3 Cpp, făcând referire și la subiecții procesuali585 din oficiu de către instanţă. nelegalitate survenită în principali și înlăturând avocatul din oficiu și, în consecință, referirea la luarea legăturii de către Instanţa poate dispune procedura de citare. acesta cu partea pe care o reprezintă; este, de asemenea, preluată reglementarea cuprinsă în citarea altor subiecţi (2) Neprezentarea părţilor art. 291 alin. 7 și 8 Cpp privind citarea militarilor, a deținuților la fiecare termen procesuali atunci când citate nu împiedică judecarea Alin.3 prevede obligația instanței de citarea a persoanei vătămate pentru primul termen de prezenţa acestora este cauzei. Când instanţa consideră judecată, aducându-i la cunoștință dreptul de a se constitui parte civilă, corelativ art. 20 alin.1 necesară pentru că este necesară prezenţa uneia teza a II-a soluţionarea cauzei. dintre părţile lipsă, poate lua Alin.4 preia art. 291 alin.2 Înfăţişarea persoanei măsuri pentru prezentarea Alin.6 prevede posibilitatea judecării cauzei în lipsa persoanei vătămate și a părților, cu condiția vătămate sau a părţii în acesteia, amânând în acest scop ca aceasta să fi fost solicitată de către aceștia; în această ipoteză, participanții menționați nu instanţă, în persoană sau judecata. mai sunt citați prin reprezentant ori avocat (3) Partea prezentă personal la Alin.7 reprezintă o preluare cu modificări a art. 291 alin. 4; modificarea vizează lărgirea sferei ales sau avocat din oficiu, un termen, prin reprezentant, persoanelor care iau termen în cunoștință, adăugând, în special, părțile dacă acesta din urmă a luat prin avocat ales ori prin avocat Alin.8 preia art. 291 alin. 5 legătura cu persoana din oficiu, dacă acesta din urmă Alin.9 prevede participarea obligatorie a procurorului la judecata cauzei ( a se vedea și art. 363 ) reprezentată, acoperă orice a luat legătură cu partea Alin.10 preia fără modificări art. 291 alin.31 Cpp privind preschimbarea termenului nelegalitate survenită în reprezentată, la un termen, procedura de citare. precum şi partea căreia, (2) Partea sau alt subiect personal, prin reprezentant sau procesual principal prezent apărător ales sau prin personal, prin reprezentant funcţionarul sau persoana sau prin apărător ales la un însărcinată cu primirea termen, precum şi acela corespondenţei, i s-a înmânat în căruia, personal, prin mod legal citaţia pentru un reprezentant sau apărător termen de judecată nu mai sunt ales ori prin funcţionarul citate pentru termenele sau persoana însărcinată cu ulterioare, chiar dacă ar lipsi la primirea corespondenţei, i vreunul dintre aceste termene s-a înmânat în mod legal cu excepţia situaţiilor în care citaţia pentru un termen de prezenţa acestora este judecată nu mai sunt citaţi obligatorie potrivit legii. pentru termenele (31) Completul învestit cu ulterioare, chiar dacă ar lipsi judecarea unei cauze penale la vreunul dintre aceste poate, din oficiu sau la cererea termene, cu excepţia părţilor, să preschimbe primul situaţiilor în care prezenţa termen sau termenul luat în acestora este obligatorie. cunoştinţă cu respectarea Militarii şi deţinuţii sunt principiului continuităţii586 citaţi din oficiu la fiecare completului în situaţia în care termen. din motive obiective instanţa nu (3) Pentru primul termen îşi poate desfăşura activitatea de de judecată, persoana judecată la termenul fixat ori în vătămată se citează cu vederea soluţionării cu celeritate menţiunea că se poate a cauzei. Preschimbarea constitui parte civilă până la termenului se dispune prin începerea cercetării rezoluţia judecătorului, în judecătoreşti. camera de consiliu şi fără citarea (4) Neprezentarea părţilor. Părţile vor fi citate de persoanei vătămate şi a îndată pentru noul termen fixat. părţilor citate nu împiedică (4) Când judecata se amână, judecarea cauzei. Când martorii, experţii şi interpreţii instanţa consideră că este prezenţi iau în cunoştinţă noul necesară prezenţa uneia termen de judecată. dintre părţile lipsă, poate (5) La cererea persoanelor lua măsuri pentru care iau termenul în cunoştinţă, prezentarea acesteia, instanţa le înmânează citaţii, amânând în acest scop spre a le servi drept justificare la judecata. locul de muncă, în vederea (5) *** Abrogat prezentării la noul termen. (6) Pe tot parcursul (6) Când judecata rămâne în judecăţii, persoana continuare, părţile şi celelalte vătămată şi părţile pot persoane care participă la solicita, oral sau în scris, ca proces nu se mai citează. judecata să se desfăşoare în (7) Militarii sunt citaţi la lipsă, în acest caz nemaifiind fiecare termen. citate pentru termenele (8) Deţinuţii sunt citaţi, de următoare. asemenea, la fiecare termen. (7) Când judecata se amână, părţile şi celelalte persoane care participă la proces iau cunoştinţă de noul termen de judecată. (8) La cererea persoanelor care iau termenul în cunoştinţă,587 instanţa le înmânează citaţii, spre a le servi drept justificare la locul de muncă, în vederea prezentării la noul termen. (9) Participarea procurorului la judecata cauzei este obligatorie. (10) Completul învestit cu judecarea unei cauze penale poate, din oficiu sau la cererea părţilor ori a persoanei vătămate, să preschimbe primul termen sau termenul luat în cunoştinţă, cu respectarea principiului continuităţii completului, în situaţia în care din motive obiective instanţa nu îşi poate desfăşura activitatea de judecată la termenul fixat ori în vederea soluţionării cu celeritate a cauzei. Preschimbarea termenului se dispune prin rezoluţia judecătorului în camera de consiliu şi fără citarea părţilor. Părţile vor fi citate de îndată pentru noul termen fixat. ART. 354 Art. 292. Fără modificări Compunerea instanţei Compunerea instanţei Pentru compunerea completelor de judecată a se vedea dispozițiile Legii nr. 304/2004, art. 54; (1) Instanţa judecă în Instanţa judecă în complet de în cazul ÎCCJ, compunerea completelor, în materie penală, este prev. de art. 31 din Legea nr. complet de judecată, a cărui judecată, a cărui compunere 304/2004, astfel cum a fost modificat prin art. 72 pct. 8 din Legea nr. 255/2013. compunere este cea este cea prevăzută de lege. prevăzută de lege. Completul de judecată trebuie588 (2) Completul de judecată să rămână acelaşi în tot cursul trebuie să rămână acelaşi în judecării cauzei. Când aceasta nu tot cursul judecării cauzei. este posibil, completul se poate Când acest lucru nu este schimba până la începerea posibil, completul se poate dezbaterilor. schimba până la începerea După începerea dezbaterilor, dezbaterilor. orice schimbare intervenită în (3) După începerea compunerea completului atrage dezbaterilor, orice reluarea de la început a schimbare intervenită în dezbaterilor. compunerea completului atrage reluarea dezbaterilor. ART. 355 Art. 293. Este reluată regula judecății de urgență și cu precădere în ipoteza inculpaților privați de Judecata de urgenţă în Judecata de urgenţă în cauzele libertate; această regulă nu se menține și în ipoteza în care inculpații sunt privați de libertate în cauzele cu arestaţi cu deţinuţi altă cauză. preventiv sau aflaţi în arest Judecata în cauzele în care sunt Se prevede regula unei durate a termenelor de judecată în astfel de cauze, de 7 zile la domiciliu inculpaţi arestaţi preventiv se Se prevede și excepția unor termen mai lungi sau mai scurte atunci când există motive (1) Dacă în cauză sunt face de urgenţă şi cu precădere. justificate temeinic inculpaţi arestaţi preventiv Judecata se face cu precădere şi sau aflaţi în arest la atunci când unii dintre inculpaţi domiciliu, judecata se face sunt deţinuţi în altă cauză. Când de urgenţă şi cu precădere, instanţa găseşte necesar şi termenele de judecată fiind, aceasta este posibil, face în de regulă, de 7 zile. cauză aplicaţia dispoziţiilor cu (2) Pentru motive privire la disjungere. temeinic justificate, instanţa poate acorda termene mai scurte sau mai lungi. ART. 356 Art. 294. Alin. 1 și 2 preiau art. 294 alin. 2 și 3, adaugând ( alin.1 ) și subiectul procesual principal- Asigurarea apărării Asigurarea apărării persoana vătămată ca titular al dreptului de a lua cunoștință de actele dosarului în tot cursul (1) Persoana vătămată, (...) judecății și înlocuind termenul de apărător cu cel de avocat ( a se vedea și art. 352 alin.7 și inculpatul, celelalte părţi şi (2) Inculpatul, celelalte părţi şi precizările făcute cu privire la acesta ), respectiv, cel de judecător cu cel de președinte al avocaţii acestora au dreptul apărătorii au dreptul să ia completului, în ceea ce privește titularul obligației de a lua măsurile necesare exercitării acestui să ia cunoştinţă de actele cunoştinţă de dosar în tot cursul drept în ipoteza în care persoana vătămată sau una dintre părţi se află în stare de deţinere ( dosarului în tot cursul judecăţii. extinzând sfera acestora din urmă în raport cu art. 294 alin.3 Cpp care se referă numai la judecăţii. (3) Când inculpatul se află în inculpat)589 (2) Când persoana stare de deţinere, judecătorul Alin.3 stabilește la un singur termen dreptul persoanei vătămate și al părților justificat de vătămată sau una dintre cauzei ia măsuri ca acesta să-şi angajarea unui avocat și pregătirea apărării, reglementare menită să asigure judecarea cu părţi se află în stare de poată exercita dreptul prevăzut celeritate a cauzei, termenul rezonabil al procesului. Din economia reglementării ( folosirea deţinere, preşedintele în alineatul precedent şi să conjunției și ) rezultă că nu poate fi acordat un termen pentru angajarea unui avocat și un alt completului ia măsuri ca poată lua contact cu apărătorul termen pentru pregătirea apărării, aceleiași părți, subiect procesual principal. aceasta să îşi poată exercita său. Alin.4 reglementează și excepția de la regula instituită în alin.3, respectiv ipoteza în care dreptul prevăzut la alin. (1) persoana vătămată sau una dintre părţi nu mai beneficiază de asistenţa juridică acordată de şi să poată lua contact cu avocatul său ales; acordarea unui nou termen în această ipoteză este facultativă, iar nu avocatul său. obligatorie (instanţa poate acorda un alt termen pentru angajarea unui alt avocat şi pregătirea (3) În cursul judecăţii, apărării ). persoana vătămată şi Alin.5 stabilește o regulă de principiu pentru toate măsurile procesuale destinate asigurării părţile au dreptul la un dreptului la apărare, în contextul alin.1-4, respectiv ca acestea să asigure conformitatea cu un singur termen pentru termen rezonabil al procesului; aceste măsuri ( înlesniri ) nu ar trebui să aibă un efect dilatoriu angajarea unui avocat şi nejustificat al procesului pentru pregătirea apărării. (4) În situaţia în care persoana vătămată sau una dintre părţi nu mai beneficiază de asistenţa juridică acordată de avocatul său ales, instanţa poate acorda un alt termen pentru angajarea unui alt avocat şi pregătirea apărării. (5) În situaţiile prevăzute la alin. (1) - (4), acordarea înlesnirilor necesare pregătirii apărării efective trebuie să fie conformă respectării termenului rezonabil al procesului penal. ART. 357 Art. 296. Alin. 1 și 2 preiau, în esență, art. 296 alin. 1 și 2 Cpp; se precizează expres și procurorul printre Atribuţiile preşedintelui Atribuţiile preşedintelui participanții asupra ale căror cereri se pronunță președintele completului ( înlocuind termenul completului completului de președinte ), precum și persoana vătămată, ceea ce nu reprezintă un element de noutate, ci (1) Preşedintele Preşedintele conduce şedinţa, unul de rigoare a reglementării; se precizează că respingerea întrebărilor pentru neconcludență590 completului conduce îndeplinind toate îndatoririle pe și inutilitate se realizează cu consulatarea celorlalți mebri ai completului. şedinţa, îndeplinind toate care le are de la lege şi decide Alin.3 prevede caracterul obligatoriu pentru toate persoanele prezente în sala de şedinţă al îndatoririle prevăzute de asupra cererilor formulate de dispozițiilor președintelui completului lege, şi decide asupra părţi, dacă rezolvarea acestora cererilor formulate de nu este dată în căderea procuror, persoana completului. vătămată şi de părţi, dacă În cursul judecăţii, rezolvarea acestora nu este preşedintele poate respinge dată în căderea întrebările formulate de părţi şi completului. de procuror, dacă acestea nu (2) În cursul judecăţii, sunt concludente şi utile preşedintele, după judecării cauzei. consultarea celorlalţi membri ai completului, poate respinge întrebările formulate de părţi, persoana vătămată şi de procuror, dacă acestea nu sunt concludente şi utile soluţionării cauzei. (3) Dispoziţiile preşedintelui completului sunt obligatorii pentru toate persoanele prezente în sala de şedinţă. ART. 358 Art. 297. Alin.1 preia art. 297 alin.1 Cpp, înlocuind termenul de președinte cu cel de președinte de Strigarea cauzei şi apelul Strigarea cauzei şi apelul celor complet. Este prevăzută expres obligația verificării de către acesta a procedurii de citare și celor citaţi citaţi eventuala motivare a absenței. (1) Preşedintele Preşedintele anunţă, potrivit Alin. 2 preia art. 297 alin.2 Cpp completului anunţă, potrivit ordinii de pe lista de şedinţă, ordinii de pe lista de cauza a cărei judecare este la şedinţă, cauza a cărei rând, dispunând facerea apelului judecare este la rând, părţilor şi al celorlalte persoane dispune a se face apelul citate, şi constată care din ele s- părţilor şi al celorlalte au prezentat. persoane citate şi constată Părţile se pot prezenta şi care dintre ele s-au participa la judecată chiar dacă591 prezentat. În cazul nu au fost citate sau nu au primit participanţilor care lipsesc citaţia, preşedintele având verifică dacă le-a fost îndatorirea să stabilească înmânată citaţia în identitatea acestora. condiţiile art. 260 şi dacă şi- au justificat în vreun fel absenţa. (2) Părţile şi persoana vătămată se pot prezenta şi participa la judecată chiar dacă nu au fost citate sau nu au primit citaţia, preşedintele având îndatorirea să stabilească identitatea acestora. ART. 359 Art. 298. Art. 359 alin.1 -5 frazele I și II preia art. 298 Asigurarea ordinii şi Asigurarea ordinii şi Alin.5 fraza a III-a și alin.6 reglementează măsurile care pot fi luate în ipotezele de repetare a solemnităţii şedinţei solemnităţii şedinţei tulburării ședinței: (1) Preşedintele veghează Preşedintele veghează asupra ▪ îndepărtarea părții sau persoanei din sală, dezbaterile urmând a avea loc în lipsa acesteia. asupra menţinerii ordinii şi menţinerii ordinii şi solemnităţii ▪ îndepărtarea acestora din sală, în acest caz hotărârea urmând a le fi comunicată. solemnităţii şedinţei, şedinţei, putând lua măsurile putând lua măsurile necesare în acest scop. necesare în acest scop. Preşedintele poate limita (2) Preşedintele poate accesul publicului la şedinţa de limita accesul publicului la judecată, ţinând seama de şedinţa de judecată, ţinând mărimea sălii de şedinţă. seama de mărimea sălii de Părţile şi persoanele care şedinţă. asistă la şedinţa de judecată (3) Părţile şi persoanele sunt obligate să păstreze care asistă sau participă la disciplina şedinţei. şedinţa de judecată sunt Când o parte sau oricare altă obligate să păstreze persoană tulbură şedinţa sau disciplina şedinţei. nesocoteşte măsurile luate, (4) Când o parte sau preşedintele îi atrage atenţia să oricare altă persoană respecte disciplina, iar în caz de tulbură şedinţa ori repetare ori de abateri grave, nesocoteşte măsurile luate, dispune îndepărtarea ei din sală.592 preşedintele îi atrage Partea îndepărtată este atenţia să respecte chemată în sală înainte de disciplina, iar în caz de începerea dezbaterilor. repetare ori de abateri Preşedintele îi aduce la grave, dispune îndepărtarea cunoştinţă actele esenţiale ei din sală. efectuate în lipsă şi îi citeşte (5) Partea sau persoana declaraţiile celor ascultaţi. îndepărtată este chemată în sală înainte de începerea dezbaterilor. Preşedintele îi aduce la cunoştinţă actele esenţiale efectuate în lipsă şi îi citeşte declaraţiile celor audiaţi. Dacă partea sau persoana continuă să tulbure şedinţa, preşedintele poate dispune din nou îndepărtarea ei din sală, dezbaterile urmând a avea loc în lipsa acesteia. (6) Dacă partea continuă să tulbure şedinţa şi cu ocazia pronunţării hotărârii, preşedintele completului poate dispune îndepărtarea ei din sală, în acest caz hotărârea urmând a-i fi comunicată. ART. 360 Art. 299. Alin.1 preia, în esență, art. 299 alin.1 Cpp și înlocuiește termenul de președinte cu cel de Constatarea infracţiunilor Constatarea infracţiunilor de președinte de complet; în fraza a II-a se prevede că actul prin care se constată infracțiunea de de audienţă audienţă audiență, se identifică făptuitorul ( vezi și art. 310 privind infracțiunea flagrantă care folosește (1) Dacă în cursul şedinţei Dacă în cursul şedinţei se noțiunea de făptuitor ) și care se trimite procurorului este, nu un proces verbal, ci încheierea se săvârşeşte o faptă săvârşeşte o faptă prevăzută de pronunțată la acel termen prevăzută de legea penală, legea penală, preşedintele În condițiile alin.2, procurorul prezent la judecată are posibilitatea de a: preşedintele completului de constată acea faptă şi identifică ▪ începe urmărirea penală ( art. 305 NCpp ), autorul infracțiunii de audiență dobândind calitatea judecată constată acea pe făptuitor. Procesul-verbal procesuală de suspect ( art. 305 alin.3 teza finală NCpp ) faptă şi îl identifică pe întocmit se trimite procurorului. ▪ pune în mișcare acțiunea penală ( art. 309 NCpp ) autorul infracțiunii de audiență dobândind593 făptuitor. Încheierea de Instanţa, dacă este cazul, calitatea procesuală de inculpat ( art. 32 NCpp ) şedinţă se trimite poate dispune arestarea procurorului competent. preventivă a învinuitului, iar (2) În cazul în care preşedintele emite un mandat procurorul participă la de arestare a acestuia. Despre judecată, poate declara că luarea acestei măsuri se face începe urmărirea penală, menţiune în încheierea de pune în mişcare acţiunea şedinţă. Cel învinuit este trimis penală şi îl poate reţine pe de îndată procurorului împreună suspect sau pe inculpat. cu procesul-verbal şi cu mandatul de arestare. ART. 361 Art. 294. Alin.2 preia art. 295 alin.1 Cpp Pregătirea şedinţei de Asigurarea apărării Alin.3 enunță obligația de principiu a președintelui de complet de a lua măsurile necesare judecată (1) În cauzele în care pregătirii judecății astfel încât să fie asigurată celeritatea (1) *** Abrogat desemnarea unui apărător din Alin.4 preia regula reglementată de art. 294 Cpp (2) Preşedintele oficiu este obligatorie, Alin.5 reglementează ipoteza cauzelor în care atât persoana fizică, reprezentant la persoanei completului de judecată are judecătorul cauzei, odată cu juridice, cât și persoana juridică au calitatea de inculpat; pt. această ipoteză se prevede îndatorirea să ia din timp fixarea termenului de judecată, obligația președintelui de a verifica dacă inculpatul persoană juridică şi-a desemnat un toate măsurile necesare ia măsuri pentru desemnarea reprezentant, iar în caz contrar, de a desemna un reprezentant, din rândul practicienilor în pentru ca la termenul de apărătorului. (…) insolvenţă ( a se vedea și art. 491 NCpp privind reprezentarea persoanei juridice ) judecată fixat judecarea Alin.6 stabilește obligația președintelui de a verifica îndeplinirea dispoziţiilor privind citarea și, cauzei să nu sufere Art. 295. eventual, de a le reface sau completa amânare. Alte măsuri pregătitoare Alin.7 preia art. 295 alin.2 Cpp (3) În acest scop, dosarele (1) Preşedintele completului de Alin.8 preia art. 295 alin.3 Cpp repartizate pe complete în judecată are îndatorirea să ia din mod aleatoriu vor fi timp toate măsurile necesare, preluate de preşedintele pentru ca la termenul de completului, care va lua judecată fixat judecarea cauzei măsurile necesare în scopul să nu sufere amânare. pregătirii judecăţii, astfel (2) De asemenea, se îngrijeşte încât să se asigure ca lista cauzelor fixate pentru soluţionarea cu celeritate a judecată să fie întocmită şi cauzei. afişată la instanţă, spre vedere, (4) În cazurile în care cu 24 de ore înaintea termenului asistenţa juridică este de judecată. obligatorie, preşedintele (3) La întocmirea listei se ţine594 completului va lua măsuri seama de data intrării cauzelor pentru desemnarea la instanţă, dându-se întâietate avocatului din oficiu. cauzelor în care sunt deţinuţi şi (5) În situaţia în care în celor cu privire la care legea aceeaşi cauză au calitatea prevede că judecata se face de de inculpat atât persoana urgenţă. juridică, cât şi reprezentanţii legali ai acesteia, preşedintele verifică dacă inculpatul persoană juridică şi-a desemnat un reprezentant, iar în caz contrar, procedează la desemnarea unui reprezentant, din rândul practicienilor în insolvenţă. (6) De asemenea, preşedintele verifică îndeplinirea dispoziţiilor privind citarea şi, după caz, procedează la completarea ori refacerea acestora. (7) Preşedintele completului se îngrijeşte ca lista cauzelor fixate pentru judecată să fie întocmită şi afişată la instanţă, cu 24 de ore înaintea termenului de judecată. (8) La întocmirea listei se ţine seama de data intrării cauzelor la instanţă, dându- se întâietate cauzelor în care sunt deţinuţi sau arestaţi la domiciliu şi celor cu privire la care legea595 prevede că judecata se face de urgenţă. ART. 362 Art. 3001. Dispoziția este similară celor cuprinse în art. 3001 și 3002 Cpp, respectiv obligația instanței de a Măsurile preventive în Menţinerea arestării inculpatului se pronunța, în cursul judecății, asupra legalității și temeiniciei măsurilor preventive înainte de cursul judecăţii la primirea dosarului expirarea acestora ( atunci când procedează din oficiu ) și ori de câte ori i se solicită (1) Instanţa se pronunţă, După înregistrarea dosarului la Verificările din oficiu se situează la cerere sau din oficiu, cu instanţă, în cauzele în care ▪ după primirea dosarului de la judecătorul de cameră preliminară, primire care trebuie să aibă privire la luarea, înlocuirea, inculpatul este trimis în judecată loc cu cel puțin 5 zile înainte de expirarea măsurii preventive ( art. 208 alin.1 și 2 NCpp ) revocarea sau încetarea de în stare de arest, instanţa este ▪ periodic, dar nu mai târziu de 60 de zile ( art. 208 alin. 4 ) drept a măsurilor datoare să verifice din oficiu, în preventive. camera de consiliu, legalitatea şi (2) În cauzele în care faţă temeinicia arestării preventive, de inculpat s-a dispus o înainte de expirarea duratei măsură preventivă, instanţa arestării preventive. este datoare să verifice, în Dacă instanţa constată că cursul judecăţii, în şedinţă temeiurile care au determinat publică, legalitatea şi arestarea preventivă au încetat temeinicia măsurii sau că nu există temeiuri noi preventive, procedând care să justifice privarea de potrivit dispoziţiilor art. libertate, dispune, prin 208. încheiere, revocarea arestării preventive şi punerea de îndată în libertate a inculpatului. Când instanţa constată că temeiurile care au determinat arestarea impun în continuare privarea de libertate sau că există temeiuri noi care justifică privarea de libertate, instanţa menţine, prin încheiere motivată, arestarea preventivă. Dispoziţiile art. 159 alin. 3, 4, 5 şi 11 se aplică în mod corespunzător. Încheierea poate fi atacată cu recurs, aplicându-se596 dispoziţiile art. 160^a alin. 2. Art. 3002. Verificări privind arestarea inculpatului în cursul judecăţii În cauzele în care inculpatul este arestat, instanţa legal sesizată este datoare să verifice, în cursul judecăţii, legalitatea şi temeinicia arestării preventive, procedând potrivit art. 160^b. ART. 363 Se enunță Participarea procurorului Art. 301. ▪ participarea obligatorie a procurorului la judecată la judecată Drepturile procurorului şi ale ▪ rolul activ al procurorului (1) Participarea părţilor în instanţă ▪ dreptul acestuia de a formula cereri, ridica excepții și pune concluzii, necesitatea motivării procurorului la judecată (1) În cursul judecăţii, acestora este obligatorie. procurorul şi oricare dintre părţi Aceste componente ale activității procurorului care se regăsesc și in art. 315 și art. 316 Cpp (2) În cursul judecăţii, pot formula cereri, ridica procurorul exercită rol activ, excepţii şi pune concluzii. în vederea aflării adevărului (...) şi a respectării dispoziţiilor legale. Art. 315. (3) În cursul judecăţii, Participarea procurorului procurorul formulează Procurorul este obligat să cereri, ridică excepţii şi participe la şedinţele de pune concluzii. Cererile şi judecată ale judecătoriilor, în concluziile procurorului cauzele în care instanţa de trebuie să fie motivate. judecată a fost sesizată prin (4) Când apreciază că rechizitoriu, în cauzele în care există vreuna dintre cauzele legea prevede pentru care împiedică exercitarea infracţiunea săvârşită pedeapsa acţiunii penale, procurorul închisorii de 3 ani sau mai mare pune, după caz, concluzii de ori în cauzele în care unul dintre achitare sau de încetare a inculpaţi se află în stare de procesului penal. detenţie sau în vreuna dintre situaţiile prevăzute în art. 171597 alin. 2, precum şi în cazul în care se dispune înlocuirea pedepsei amenzii cu cea a închisorii. La şedinţele de judecată privind alte infracţiuni, procurorul participă când consideră necesar. La şedinţele de judecată ale celorlalte instanţe, participarea procurorului este obligatorie în toate cazurile. Art. 316. Rolul procurorului În desfăşurarea cercetării judecătoreşti şi a dezbaterilor, procurorul exercită rolul său activ în vederea aflării adevărului şi a respectării dispoziţiilor legale. Procurorul este liber să prezinte concluziile pe care le consideră întemeiate, potrivit legii, ţinând seama de probele administrate. Cererile şi concluziile procurorului trebuie să fie motivate. Când cercetarea judecătorească nu confirmă învinuirea sau când a intervenit vreuna din cauzele de încetare a procesului penal prevăzute în art. 10, procurorul pune, după caz, concluzii de achitare a inculpatului sau de încetare a procesului penal.598 ART. 364 Art. 301. Participarea inculpatului Drepturile procurorului şi ale Alin. 1 și 6 preiau art. 314 și 301 alin.1 Cpp, enunțând însă expres regula judecării cauzei în la judecată şi drepturile părţilor în instanţă prezența inculpatului acestuia (1) În cursul judecăţii, (1) Judecata cauzei are procurorul şi oricare dintre părţi Alin.2 și 3 stabilesc excepțiile de la această regulă, respectiv ipotezele în care poate avea loc loc în prezenţa inculpatului. pot formula cereri, ridica judecată în lipsa inculpatului: Aducerea inculpatului aflat excepţii şi pune concluzii. ▪ dacă inculpatul este dispărut, se sustrage de la judecată ori şi-a schimbat adresa fără a o aduce în stare de deţinere la (...) la cunoştinţa organelor judiciare şi, în urma verificărilor efectuate, nu i se cunoaşte noua adresă judecată este obligatorie. ▪ inculpatul, deşi legal citat, lipseşte în mod nejustificat de la judecarea cauzei (2) Judecata poate avea loc în lipsa inculpatului dacă Art. 314. Alin. 4 prevede dreptul inculpatului ( liber sau privat de libertate ) de a cere judecata în lipsă, acesta este dispărut, se Prezenţa inculpatului la judecată urmând a fi reprezentat de avocat ( ales sau din oficiu ) sustrage de la judecată ori Judecata nu poate avea loc şi-a schimbat adresa fără a decât în prezenţa inculpatului, Alin. 5 prevede, pt. ipoteza judecării în lipsă, posibilitatea instnaței de aduce inculpatul la o aduce la cunoştinţa când acesta se află în stare de judecată cu mandat de aducere dacă prezența acestuia este necesară organelor judiciare şi, în deţinere. urma verificărilor efectuate, Aducerea inculpatului arestat nu i se cunoaşte noua la judecată este obligatorie. adresă. (3) Judecata poate de asemenea avea loc în lipsa inculpatului dacă, deşi legal citat, acesta lipseşte în mod nejustificat de la judecarea cauzei. (4) Pe tot parcursul judecăţii, inculpatul, inclusiv în cazul în care este privat de libertate, poate cere, în scris, să fie judecat în lipsă, fiind reprezentat de avocatul său ales sau din oficiu. (5) Dacă apreciază necesară prezenţa inculpatului, instanţa poate dispune aducerea acestuia599 cu mandat de aducere. (6) Inculpatul poate formula cereri, ridica excepţii şi pune concluzii. ART. 365 Art. 301. Se prevede posibilitatea reprezentării părții civile și a celei responsabile civilmente ( alin.1 ) și se Participarea celorlalte Drepturile procurorului şi ale enunță dreptul acestora de a formula cereri, ridica excepţii şi pune concluzii ( a se vedea și art. părţi la judecată şi părţilor în instanţă 85 alin. 1 cu ref. la art. 81 alin.1 lit.b și c și art. 87 cu ref. la art. . 81 alin.1 lit.b și c ) drepturile acestora (1) În cursul judecăţii, (1) Partea civilă şi partea procurorul şi oricare dintre părţi responsabilă civilmente pot pot formula cereri, ridica fi reprezentate de avocat. excepţii şi pune concluzii. (2) Partea civilă şi partea (…) responsabilă civilmente pot (3) Partea civilă poate formula formula cereri, ridica cereri, ridica excepţii şi pune excepţii şi pune concluzii. concluzii în măsura în care acestea au legătură cu pretenţiile sale civile. ART. 366 Art. 301. Alin.1 enunță dreptul persoanei vătămate de a fi reprezentată de avocat Participarea persoanei Drepturile procurorului şi ale vătămate şi a altor subiecţi părţilor în instanţă Alin.2 preia art. 301 alin. 2 fraza I Cpp procesuali la judecată şi (1) În cursul judecăţii, drepturile acestora procurorul şi oricare dintre părţi Alin.3 reglementează ipoteza persoanelor ale căror bunuri sunt supuse confiscării, stabilind (1) Persoana vătămată pot formula cereri, ridica dreptul acestora de a fi reprezentate de un avocat și de a-și apăra interesele formulând cereri, poate fi reprezentată de excepţii şi pune concluzii. ridicând excepții și punând concluzii avocat. (2) Partea vătămată poate (2) Persoana vătămată formula cereri, ridica excepţii şi poate formula cereri, ridica pune concluzii cu privire la latura excepţii şi pune concluzii în penală a cauzei. În caz de latura penală a cauzei. concurs de infracţiuni sau de (3) Persoanele ale căror conexitate, dreptul părţii bunuri sunt supuse vătămate se limitează la fapta confiscării pot fi care i-a cauzat vătămarea. reprezentate de avocat şi (…) pot formula cereri, ridica excepţii şi pune concluzii cu privire la măsura confiscării.600 ART. 367 Art. 303. Art. 367 alin. 1 şi 2 preiau dispoziţiile art. 303 alin. 1 şi 2 din Codul de procedură penală anterior. Suspendarea judecăţii Suspendarea judecăţii (1) Când se constată pe Când se constată pe baza unei Cazuri de suspendare: baza unei expertize medico- expertize medico-legale că - motive medicale privind inculpatul / suspendarea este obligatorie / cazul se probează legale că inculpatul suferă inculpatul suferă de o boală prin expertiza medico-legală; de o boală gravă, care îl gravă, care îl împiedică să - desfăşurarea procedurii de mediere (a se vedea art. 70 din Legea nr. 192/2006) / împiedică să participe la participe la judecată, instanţa suspendarea este facultativă în aceste cazuri, dacă inculpatul este arestat preventiv sau judecată, instanţa dispune, dispune, prin încheiere, la domiciliu, instanţa are obligaţia să verifice, în cursul judecăţii, în şedinţă publică, prin încheiere, suspendarea suspendarea procesului penal legalitatea şi temeinicia măsurii preventive (alin. 8 cu trimitere la art. 208); judecăţii până când starea până când starea sănătăţii - extrădare activă (art. 368). sănătăţii inculpatului va inculpatului va permite permite participarea participarea acestuia la judecată. Actul prin care instanţa se pronunţă asupra suspendării este încheierea motivată, supusă căii de acestuia la judecată. Dacă sunt mai mulţi atac a contestaţiei (alin. 4); contestaţia nu este suspensivă de executare (alin. 5); contestaţia se (2) Dacă sunt mai mulţi inculpaţi, iar temeiul suspendării judecă în termen de 3 zile de la primirea dosarului sau în 5 zile (art. 368 alin. 4). inculpaţi, iar temeiul priveşte numai pe unul dintre ei suspendării priveşte numai şi disjungerea nu este posibilă, Procesul se reia din oficiu: pe unul dintre ei şi se dispune suspendarea întregii - atunci când starea sănătăţii inculpatului permite participarea acestuia la judecată disjungerea nu este cauze. (proba – expertiză medico-legală); posibilă, se dispune Încheierea dată în primă - la încheierea procedurii de mediere (după primirea procesului verbal prin care suspendarea întregii cauze. instanţă prin care s-a dispus mediatorul constată că nu s-a încheiat înţelegerea – art. 56 alin. 1 lit. a din Legea nr. (3) Suspendarea judecăţii suspendarea cauzei poate fi 192/2006; în absenţa comunicării acestuia, la expirarea unui termen de 3 luni); se dispune şi pe perioada atacată separat cu recurs la - la data la care statul solicitat comunică hotărârea asupra cererii de extrădare. desfăşurării procedurii de instanţa superioară în termen de mediere, potrivit legii. 24 de ore de la pronunţare, (4) Încheierea dată în pentru cei prezenţi, şi de la primă instanţă prin care s-a comunicare, pentru cei lipsă. dispus suspendarea cauzei Recursul nu suspendă poate fi atacată separat cu executarea şi se judecă în contestaţie la instanţa termen de 3 zile. ierarhic superioară în Procesul penal se reia din termen de 24 de ore de la oficiu de îndată ce inculpatul pronunţare, pentru poate participa la judecată. procuror, părţile şi Instanţa este obligată să se persoana vătămată informeze periodic dacă mai prezente, şi de la subzistă cauza care a determinat comunicare, pentru părţile suspendarea procesului penal. sau persoana vătămată care601 lipsesc. Contestaţia se depune la instanţa care a pronunţat încheierea atacată şi se înaintează, împreună cu dosarul cauzei, instanţei ierarhic superioare, în termen de 48 de ore de la înregistrare. (5) Contestaţia nu suspendă executarea şi se judecă în termen de 3 zile de la primirea dosarului. (6) Procesul penal se reia din oficiu de îndată ce inculpatul poate participa la judecată sau la încheierea procedurii de mediere, potrivit legii. (7) Instanţa de judecată este obligată să verifice periodic, dar nu mai târziu de 3 luni, dacă mai subzistă cauza care a determinat suspendarea judecăţii. (8) Dacă inculpatul se află în arest la domiciliu sau este arestat preventiv, se aplică în mod corespunzător prevederile art. 208. (9) Ridicarea unei excepţii de neconstituţionalitate nu suspendă judecarea cauzei. ART. 368 Alin.1 preia, cu excepția ultimei fraze, art. 3031 alin.1 Cpp, înlocuind noțiune de recurs cu cea Suspendarea judecăţii în Art. 3031. de contestație; calea de atac a contestație se depune la instanţa care a pronunţat încheierea caz de extrădare activă Suspendarea judecăţii în caz de atacată şi se înaintează, împreună cu dosarul cauzei, instanţei ierarhic superioare, în termen de (1) În cazul în care, extrădare activă 48 de ore de la înregistrare ( alin.3 ); contestația nu este suspensivă de executare ( alin.4 ) potrivit legii, se cere În cazul în care, potrivit legii, se602 extrădarea unei persoane în cere extrădarea unei persoane în Alin.2 preia art. 3031 alin.2 Cpp privind posibilitatea disjungerii cauzei atunci când se solicită vederea judecării într-o vederea judecării într-o cauză extrădarea unui inculpat judecat într-o cauză cu mai mulţi inculpaţi cauză penală, instanţa pe penală, instanţa pe rolul căreia rolul căreia se află cauza se află cauza poate dispune, prin poate dispune, prin încheiere motivată, suspendarea încheiere motivată, judecăţii până la data la care suspendarea judecăţii până statul solicitat va comunica la data la care statul hotărârea sa asupra cererii de solicitat va comunica extrădare. Încheierea instanţei hotărârea sa asupra cererii este supusă recursului în termen de extrădare. Încheierea de 24 de ore de la pronunţare, instanţei este supusă pentru cei prezenţi, şi de la contestaţiei în termen de 24 comunicare, pentru cei lipsă. de ore de la pronunţare, Recursul se judecă în termen de pentru cei prezenţi, şi de la 3 zile. comunicare, pentru cei Dacă se solicită extrădarea lipsă, la instanţa ierarhic unui inculpat judecat într-o superioară. cauză cu mai mulţi inculpaţi, (2) Dacă se solicită instanţa poate dispune, în extrădarea unui inculpat interesul unei bune judecăţi, judecat într-o cauză cu mai disjungerea cauzei. mulţi inculpaţi, instanţa poate dispune, în interesul unei bune judecăţi, disjungerea cauzei. (3) Contestaţia se depune la instanţa care a pronunţat încheierea atacată şi se înaintează, împreună cu dosarul cauzei, instanţei ierarhic superioare, în termen de 48 de ore de la înregistrare. (4) Contestaţia nu suspendă executarea şi se judecă în şedinţă publică, cu participarea procurorului şi603 cu citarea persoanei vătămate şi a părţilor. Contestaţia se judecă în termen de 5 zile de la primirea dosarului, fără participarea procurorului şi a părţilor. ART. 369 Art. 304. Notele privind Note privind desfăşurarea este preluat conținutul art. 304 Cpp, fără modificări ( este modificată numai ordinea în care au desfăşurarea şedinţei de şedinţei de judecată fost preluate alineatele ) judecată (1) Desfăşurarea şedinţei de (1) Desfăşurarea şedinţei judecată se înregistrează cu de judecată se înregistrează mijloace tehnice audio. cu mijloace tehnice audio. (2) În cursul şedinţei de (2) În cursul şedinţei de judecată grefierul ia note cu judecată grefierul ia note cu privire la desfăşurarea privire la desfăşurarea procesului. Procurorul şi părţile procesului. Procurorul şi pot cere citirea notelor şi vizarea părţile pot cere citirea lor de către preşedinte. notelor şi vizarea lor de (3) În caz de contestare, de către preşedinte. către participanţii la proces, a (3) După terminarea notelor grefierului, acestea vor fi şedinţei de judecată, verificate şi, eventual, participanţii la proces completate ori rectificate pe primesc, la cerere, câte o baza înregistrărilor din şedinţa copie de pe notele de judecată. grefierului. (4) După terminarea şedinţei (4) Notele grefierului pot de judecată, participanţii la fi contestate cel mai târziu proces primesc, la cerere, câte o la termenul următor. copie de pe notele grefierului. (5) În caz de contestare (5) Notele grefierului pot fi de către participanţii la contestate până la termenul proces a notelor grefierului, următor. acestea vor fi verificate şi, eventual, completate ori rectificate pe baza înregistrărilor din şedinţa de604 judecată. ART. 370 Art. 305. Felul hotărârilor Încheierea de şedinţă Articolul preia reglementările cuprinse în art. 305 și art. 311 Cpp, cu modificări impuse de noua (1) Hotărârea prin care Desfăşurarea procesului în denumirea a căilor de atac ( recurs în casație ) cauza este soluţionată de şedinţa de judecată se prima instanţă de judecată consemnează într-o încheiere Este modificat termenul de redactare al încheierii, de la 24 de ore la cel mult 72 de ore sau prin care aceasta se care cuprinde: dezînvesteşte fără a a) ziua, luna, anul şi denumirea soluţiona cauza se numeşte instanţei; sentinţă. Instanţa se b) menţiunea dacă şedinţa a pronunţă prin sentinţă şi în fost sau nu publică; alte situaţii prevăzute de c) numele şi prenumele lege. judecătorilor, procurorului şi (2) Hotărârea prin care grefierului; instanţa se pronunţă asupra d) numele şi prenumele apelului, recursului în părţilor, apărătorilor şi ale casaţie şi recursului în celorlalte persoane care interesul legii se numeşte participă în proces şi care au fost decizie. Instanţa se prezente la judecată, precum şi pronunţă prin decizie şi în ale celor care au lipsit, cu alte situaţii prevăzute de arătarea calităţii lor procesuale lege. şi cu menţiunea privitoare la (3) Toate celelalte îndeplinirea procedurii; hotărâri pronunţate de e) enunţarea faptei pentru instanţe în cursul judecăţii care inculpatul a fost trimis în se numesc încheieri. judecată şi textele de lege în (4) Desfăşurarea care a fost încadrată fapta; procesului în şedinţa de f) înscrisurile care s-au citit în judecată se consemnează şedinţă; într-o încheiere care g) cererile de orice natură cuprinde: formulate de procuror, de părţi a) ziua, luna, anul şi şi de ceilalţi participanţi la denumirea instanţei; proces; b) menţiunea dacă h) concluziile procurorului şi şedinţa a fost sau nu ale părţilor;605 publică; i) măsurile luate în cursul c) numele şi prenumele şedinţei. judecătorilor, procurorului Încheierea se întocmeşte de şi grefierului; grefier în 24 de ore de la d) numele şi prenumele terminarea şedinţei şi se părţilor, avocaţilor şi ale semnează de preşedintele celorlalte persoane care completului de judecată şi de participă în proces şi care grefier. au fost prezente la Când hotărârea se pronunţă în judecată, precum şi ale ziua în care a avut loc judecata, celor care au lipsit, cu nu se întocmeşte o încheiere arătarea calităţii lor separată. procesuale şi cu menţiunea privitoare la îndeplinirea Art. 311. procedurii; Felul hotărârilor e) fapta pentru care Hotărârea prin care cauza este inculpatul a fost trimis în soluţionată de prima instanţă de judecată şi textele de lege judecată sau prin care aceasta se în care a fost încadrată dezinvesteşte fără a soluţiona fapta; cauza se numeşte sentinţă. f) mijloacele de probă Hotărârea prin care instanţa care au fost supuse se pronunţă asupra apelului, dezbaterii contradictorii; recursului, recursului în interesul g) cererile de orice natură legii, precum şi hotărârea formulate de procuror, de pronunţată de instanţa de recurs persoana vătămată, de părţi în rejudecarea cauzei se şi de ceilalţi participanţi la numeşte decizie. proces; Toate celelalte hotărâri date h) concluziile de instanţe în cursul judecăţii se procurorului, ale persoanei numesc încheieri. vătămate şi ale părţilor; i) măsurile luate în cursul şedinţei. (5) Încheierea se întocmeşte de grefier în termen de cel mult 72 de ore de la terminarea606 şedinţei şi se semnează de preşedintele completului de judecată şi de grefier. (6) Când hotărârea se pronunţă în ziua în care a avut loc judecata, nu se întocmeşte încheierea. ART. 371 Obiectul judecăţii ART. 317 Obiectul judecăţii NCpp renunţă la posibilitatea judecării unei alte persoane sau cu privire la o altă faptă decât cea Judecata se mărgineşte la Judecata se mărgineşte la arătată în actul de sesizare, consecutiv renunţării la posibilitatea extinderii procesului penal cu faptele şi la persoanele fapta şi la persoana arătată în privire la alte fapte ori alte persoane, instituţii care în noua reglementare nu se mai regăsesc. arătate în actul de sesizare actul de sesizare a instanţei, iar „Actul de sesizare” continuă să fie, ca şi în reglementarea anterioară, rechizitoriul şi încheierea a instanţei. în caz de extindere a procesului judecătorului care, în procedura plângerii împotriva soluţiilor de neurmărire sau netrimitere în penal, şi la fapta şi persoana la judecată, dispune admiterea plângerii, desfiinţarea soluţiei atacate şi începerea judecăţii. De care se referă extinderea. precizat că este vorba de judecătorul de drepturi şi libertăţi, iar o astfel de soluţie nu se poate pronunţa decât în cauzele în care procurorul, în cursul cercetării penale, a pus în mişcare acţiunea penală. ART. 372 Verificările ART. 318 Verificări privitoare la Întrucât judecarea cauzei în fond are loc după procedura derulată în camera preliminară, alin.1 privitoare la inculpat inculpat al art.372 NCpp nu mai prevede obligaţia preşedintelui de a se asigura că inculpatul arestat a (1) La termenul de (1) La termenul de judecată, primit actul de sesizare a instanţei, încunoştinţare deja efectuată în procedura anterioară. judecată, după strigarea după strigarea cauzei şi apelul cauzei şi apelul părţilor, părţilor, preşedintele verifică Alin.2 nu are corespondent în reglementarea anterioară, dar prevederea se impune prin preşedintele verifică identitatea inculpatului. În cazul necesitatea verificării datelor de identificare a persoanei juridice întocmai cum aceasta se identitatea inculpatului. când inculpatul se află în stare impune şi pentru persoana fizică. (2) În cazul inculpatului de deţinere, preşedintele se persoană juridică, încredinţează dacă a primit în preşedintele face verificări termenul prevăzut în art. 313 cu privire la denumire, alin. 3 copia actului de sesizare a sediul social şi sediile instanţei. Când actul nu a fost secundare, codul unic de comunicat, dacă inculpatul cere, identificare, identitatea şi judecata se amână, iar calitatea persoanelor preşedintele îi înmânează o abilitate să îl reprezinte. copie de pe actul de sesizare a instanţei, făcându-se menţiune despre aceasta în încheierea de şedinţă. (2) De asemenea, judecata se amână la cererea inculpatului,607 când comunicarea s-a făcut cu mai puţin de 3 zile înaintea termenului de judecată. ART. 373 Măsurile ART. 319 Măsuri premergătoare Cele două reglementări sunt identice. premergătoare privind privind martorii, experţii şi martorii, experţii şi interpreţii interpreţii (1) După apelul martorilor, (1) După apelul experţilor şi interpreţilor, martorilor, experţilor şi preşedintele cere martorilor interpreţilor, preşedintele prezenţi să părăsească sala de cere martorilor prezenţi să şedinţă şi le pune în vedere să părăsească sala de şedinţă nu se îndepărteze fără şi le pune în vedere să nu se încuviinţarea sa. îndepărteze fără (2) Experţii rămân în sala de încuviinţarea sa. şedinţă, afară de cazul în care (2) Experţii rămân în sala instanţa dispune altfel. de şedinţă, în afară de cazul (3) Martorii, experţii şi în care instanţa dispune interpreţii prezenţi pot fi altfel. ascultaţi, chiar dacă nu au fost (3) Martorii, experţii şi citaţi sau nu au primit citaţie, interpreţii prezenţi pot fi însă numai după ce s-a stabilit ascultaţi, chiar dacă nu au identitatea lor, ţinându-se fost citaţi sau nu au primit seama de dispoziţiile art. 861 şi citaţie, însă numai după ce următoarele. s-a stabilit identitatea lor, ţinându-se seama de dispoziţiile art. 122. ART. 374 Aducerea la ART. 322 Începerea cercetării Dispoziţia din alin.1 teza a II-a privitoare la citirea actului prin care s-a dispus începerea cunoştinţă a învinuirii, judecătoreşti judecăţii, care se adaugă celei existente şi în reglementarea anterioară privitoare la citirea lămuriri şi cereri Preşedintele dispune ca actului prin care s-a dispus trimiterea în judecată, este determinată de una dintre soluţiile (1) La primul termen la grefierul să dea citire sau să facă posibil a fi dispuse de judecătorul de cameră preliminară în ipoteza în care admite plângerea şi care procedura de citare o prezentare succintă a actului desfiinţează soluţia atacată, şi anume cea prevăzută de art.341 alin.7 pct.2 lit.c) NCpp. este legal îndeplinită şi de sesizare a instanţei, după Cât priveşte situaţiile tranzitorii, potrivit art.6 din Legea nr.255/2013 (LPA NCpp): cauza se află în stare de care explică inculpatului în ce “(1) Cauzele aflate în curs de judecată în primă instanţă la data intrării în vigoare a legii noi în judecată, preşedintele constă învinuirea ce i se aduce. care nu s-a început cercetarea judecătorească se soluţionează de către instanţa competentă dispune ca grefierul să dea Totodată, înştiinţează pe conform legii noi, potrivit regulilor prevăzute de aceeaşi lege. citire actului prin care s-a inculpat cu privire la dreptul de a (2) În situaţia prevăzută la alin. (1), instanţa pe rolul căreia se află cauza o trimite608 dispus trimiterea în nu face nici o declaraţie, judecătorului de cameră preliminară, pentru a proceda potrivit art. 342 - 348 din Codul de judecată ori, după caz, a atrăgându-i atenţia că ceea ce procedură penală, ori, după caz, o declină în favoarea instanţei competente”. celui prin care s-a dispus declară poate fi folosit şi Iar potrivit art.7 din Legea nr.255/2013 (LPA NCpp): începerea judecăţii sau să împotriva sa, precum şi cu “Cauzele aflate în curs de judecată în primă instanţă în care s-a început cercetarea facă o prezentare succintă a privire la dreptul de a pune judecătorească anterior intrării în vigoare a legii noi rămân în competenţa aceleiaşi instanţe, acestuia. întrebări coinculpaţilor, judecata urmând a se desfăşura potrivit legii noi”. (2) Preşedintele explică celorlalte părţi, martorilor, Alin.2 al art.374 NCpp este identic cu dispoziţiile reglementării anterioare, în timp ce alin.3 inculpatului în ce constă experţilor şi de a da explicaţii în prevede situaţia particulară a excluderii parţiale a probelor nelegal administrate în faza de învinuirea ce i se aduce, îl tot cursul cercetării urmărire penală, împrejurare pe care preşedintele o aduce la cunoştinţa părţii civile, părţii înştiinţează pe inculpat cu judecătoreşti, când socoteşte că responsabile civilmente şi persoanei vătămate, care nu au participat în procedura decameră privire la dreptul de a nu este necesar. preliminară. Probele nelegal administrate au fost excluse în procedura de cameră preliminară face nicio declaraţie, (pentru cauzele în care s-a emis rechizitoriu) sau în procedura plângerii împotriva soluţiilor de atrăgându-i atenţia că ceea neurmărire sau netrimitere în judecată (pentru cauzele în care procurorul a dispus o soluţie de ce declară poate fi folosit şi ART. 320 Lămuriri, excepţii şi neurmărire sau netrimitere în judecată definitiv desfiinţată) împotriva sa, precum şi cu cereri În alin.4 legiuitorul prevede în mod expres că posibilitatea de a solicita judecarea cauzei numai privire la dreptul de a pune (1) Preşedintele explică pe baza probelor administrate în cursul urmăririi penale şi a înscrisurilor prezentate de părţi întrebări coinculpaţilor, persoanei vătămate că se poate trebuie adusă de preşedinte la cunoştinţa inculpatului şi că aceasta poate fi cerută doar în persoanei vătămate, constitui parte civilă sau că ipoteza în care acţiunea penală nu vizează o infracţiune care se pedepseşte cu detenţiunea pe celorlalte părţi, martorilor, poate participa ca parte viaţă. Interdicţia vizată de alin.4 nu exclude procedura simplificată atunci când ar fi posibilă experţilor şi de a da vătămată în proces. aplicarea detenţiunii pe viaţă ca urmare a săvârşirii unui concurs de infracţiuni care ar face explicaţii în tot cursul (2) Preşedintele întreabă pe incident mecanismul prevăzut de art.39 alin.2 NCp ce permite aplicarea detenţiunii pe viaţă cercetării judecătoreşti, procuror şi pe părţi dacă au de chiar în situaţia când ea nu este prevăzută de lege pentru niciuna dintre infracţiunile ce intră în când socoteşte că este formulat excepţii, cereri sau componenţa concursului (dacă prin adăugare la pedeapsa cea mai mare a sporului de o treime necesar. propun efectuarea de probe noi. din totalul celorlalte pedepse cu închisoarea stabilite s-ar depăşi cu 10 ani sau mai mult maximul (3) Preşedintele (3) În cazul când se propun noi general al pedepsei închisorii, iar pentru cel puţin una dintre infracţiunile concurente pedeapsa încunoştinţează partea probe, trebuie să se arate prevăzută de lege este închisoarea de 20 de ani sau mai mare). civilă, partea responsabilă faptele şi împrejurările ce Dacă alin.5 şi alin.6 au corespondent în reglementarea anterioară, alin.7 introduce o dispoziţie civilmente şi persoana urmează a fi dovedite, neprevăzută în Cpp din 1969, respectiv aceea de a nu se mai administra probele administrate în vătămată cu privire la mijloacele prin care pot fi cursul urmăririi penale şi necontestate de părţi. Dispoziţia este consecinţa reglementării unei probele administrate în faza administrate aceste probe, locul proceduri adversiale de derulare a procesului penal în faţa instanţei de fond prevăzută în noua urmăririi penale care au fost unde se află aceste mijloace, iar reglementare. Aceasta înseamnă că probele neexcluse în procedura de cameră preliminară nu se excluse şi care nu vor fi în ce priveşte martorii şi experţii, mai readministrează în cursul cercetării judecătoreşti decât dacă instanţa o dispune din oficiu avute în vedere la identitatea şi adresa acestora. apreciind că este necesar pentru aflarea adevărului şi justa soluţionare a cauzei sau dacă sunt soluţionarea cauzei şi pune (4) Procurorul şi părţile pot contestate de părţi sub alte aspecte decât cele care ţin de legala lor administrare în cursul în vedere persoanei cere administrarea de probe noi urmăririi penale, legalitate confirmată printr-o hotărâre judecătorească definitivă în procedura vătămate că se poate şi în cursul cercetării de cameră preliminară şi care nu mai poate fi repusă în discuţie. Totodată, aceasta mai constitui parte civilă până la judecătoreşti. înseamnă şi că probele administrate în cursul urmăririi penale şi excluse în procedura de609 începerea cercetării cameră preliminară pot fi administrate din nou, cu respectarea legii, de către instanţă, la judecătoreşti. cerere, formulată în temeiul alin.9 (condiţia de noutate a probei a cărei administrare se cere (4) În cazurile în care ART. 3201 Judecata în cazul este îndeplinită câtă vreme probele excluse nu mai sunt câştigate cauzei, imposibilitatea de a le acţiunea penală nu vizează recunoaşterii vinovăţiei mai fi avea în vedere la judecată, semnificând că informaţia obţinută prin administrarea lor este o infracţiune care se (2) Judecata poate avea loc înlăturată, nu mai aparţine cauzei, deci, în raport cu cauza este nouă). pedepseşte cu detenţiune numai în baza probelor Poziţionarea alin.5 şi 9 în cuprinsul art.374 NCpp este ilogică: în primul este reglementat pe viaţă, preşedintele pune administrate în faza de urmărire exerciţiul unui drept, acela al administrării de probe, în timp ce patru alineate ulterior este în vedere inculpatului că penală, doar atunci când reglementată existenţa dreptului însuşi. poate solicita ca judecata să inculpatul declară că recunoaşte Plasarea în ultimul alineat al art.374 a dispoziţiei care permite instanţei (atunci cînd apreciază aibă loc numai pe baza în totalitate faptele reţinute în necesar pentru aflarea adevărului şi justa soluţionare a cauzei) din oficiu administrarea de probelor administrate în actul de sesizare a instanţei şi nu probe, este şi ea dovada inconsecvenţei legiuitorului: pe de o parte, este regândit rolul cursul urmăririi penale şi a solicită administrarea de probe, judecătorului, care va veghea cu preponderenţă ca procedurile ce se desfăşoară în faţa sa să aibă înscrisurilor prezentate de cu excepţia înscrisurilor în caracter echitabil, principiul rolului activ nemaifiind consacrat ca atare în partea generală a NCpp, părţi, dacă recunoaşte în circumstanţiere pe care le poate nemaiexistând un corespondent al art.4 din vechiul Cpp, pe de altă parte însă, potrivit art. 5 alin.1 totalitate faptele reţinute în administra la acest termen de NCpp, instanța, ca organ judiciar, este supusă principiului aflării adevărului, respectiv are sarcina sa, aducându-i la judecată. obligația de a asigura, pe bază de probe, aflarea adevărului (deşi principiul aflării adevărului cunoştinţă dispoziţiile art. (7) Instanţa va pronunţa este indisolubil legat de rolul activ al organelor judiciare și reprezintă o trăsătură a sistemului 396 alin. (10). condamnarea inculpatului, care procesual de tip continental). (5) Preşedintele întreabă beneficiază de reducerea cu o În concluzie, dacă apreciază necesar, judecătorul va putea dispune administrarea şi a altor probe procurorul, părţile şi treime a limitelor de pedeapsă decât cele indicate de acuzare sau de apărare. persoana vătămată dacă prevăzute de lege, în cazul propun administrarea de pedepsei închisorii, şi de probe. reducerea cu o pătrime a (6) În cazul în care se limitelor de pedeapsă prevăzute propun probe, trebuie să se de lege, în cazul pedepsei arate faptele şi amenzii. Dispoziţiile alin. 1 - 6 nu împrejurările ce urmează a se aplică în cazul în care acţiunea fi dovedite, mijloacele prin penală vizează o infracţiune care care pot fi administrate se pedepseşte cu detenţiune pe aceste probe, locul unde se viaţă. află aceste mijloace, iar în ceea ce priveşte martorii şi experţii, identitatea şi adresa acestora. (7) Probele administrate în cursul urmăririi penale şi necontestate de către părţi610 nu se readministrează în cursul cercetării judecătoreşti. Acestea sunt puse în dezbaterea contradictorie a părţilor şi sunt avute în vedere de instanţă la deliberare. (8) Probele prevăzute la alin. (7) pot fi administrate din oficiu de către instanţă, dacă apreciază că este necesar pentru aflarea adevărului şi justa soluţionare a cauzei. (9) Procurorul, persoana vătămată şi părţile pot cere administrarea de probe noi şi în cursul cercetării judecătoreşti. (10) Instanţa poate dispune din oficiu administrarea de probe necesare pentru aflarea adevărului şi justa soluţionare a cauzei. ART. 375 Procedura în cazul ART. 3201 Judecata în cazul Procedura în cazul în care inculpatul solicită ca judecata să aibă loc numai pe baza probelor recunoaşterii învinuirii recunoaşterii vinovăţiei administrate în cursul urmăririi penale şi a înscrisurilor prezentate de părţi şi recunoaşte în (1) Dacă inculpatul (1) Până la începerea totalitate faptele reţinute în sarcina sa nu este în mod esenţial diferită de reglementarea solicită ca judecata să aibă cercetării judecătoreşti, anterioară. loc în condiţiile prevăzute la inculpatul poate declara Diferită este doar terminologia folosită, respectiv recunoaşterea învinuirii în loc de art. 374 alin. (4), instanţa personal sau prin înscris autentic recunoaşterea vinovăţiei, dat fiind că inculpatul recunoaşte nu doar poziţia sa subiectivă faţă de procedează la ascultarea că recunoaşte săvârşirea faptă, ci şi fapta însăşi în materialitatea ei, sub toate componentele ce alcătuiesc latura sa acestuia, după care, luând faptelor reţinute în actul de obiectivă. concluziile procurorului şi sesizare a instanţei şi solicită ca Merită amintit că de această procedură poate uza doar inculpatul major la data comiterii ale celorlalte părţi, se judecata să se facă în baza faptei, procedura abreviată fiind exclusă când se poate dispune o măsură educativă, iar pronunţă asupra cererii. probelor administrate în faza de recunoaşterea faptelor trebuie făcută in personam, în faţa instanţei (nu este posibilă (2) Dacă admite cererea, urmărire penală. recunoaşterea prin înscris autentic, prin mandatar etc.). De aici rezultă că de procedura611 instanţa întreabă părţile şi (3) La termenul de judecată, simplificată nu poate beneficia inculpatul care uzează de dreptul la tăcere. În fine, ea trebuie să persoana vătămată dacă instanţa întreabă pe inculpat poarte asupra tuturor faptelor (prin recunoaşterea parţială nefiind îndeplinită condiţia textului), propun administrarea de dacă solicită ca judecata să aibă iar ceea ce trebuie recunoscut sunt faptele, nu încadrarea juridică. probe cu înscrisuri. loc în baza probelor administrate Asupra cererii de recunoaştere a învinuirii, instanţa se pronunţă doar după ascultarea (3) Dacă respinge cererea, în faza de urmărire penală, pe inculpatului, văzută ca o condiţie de procedibilitate ce va purta asupra naturii faptelor reţinute instanţa procedează potrivit care le cunoaşte şi le însuşeşte, în actul de sesizare a căror săvârşire inculpatul şi-a asumat-o, asumarea sa fiind irevocabilă. art. 374 alin. (5)-(10). procedează la audierea acestuia Pronunţarea asupra cererii are loc într-o procedură contradictorie. Deşi legiuitorul nu precizează şi apoi acordă cuvântul care sunt motivele pentru care judecătorul poate admite ori respinge cererea, apreciem că procurorului şi celorlalte părţi. acesta are a verifica doar dacă probele administrate sunt suficiente pentru fundamentarea (4) Instanţa de judecată soluţiei date pe fondul cauzei şi nu este necesară suplimentarea probatoriului. soluţionează latura penală Cât priveşte probele ce se pot propune spre administrare, şi în NCpp acestea sunt limitate tot la atunci când din probele înscrisuri, însă nu doar în circumstanţiere ca în reglementarea anterioară. Desigur nu se mai administrate în cursul urmăririi pune problema însuşirii probelor din cursul urmăririi penale, prin parcurgerea procedurii de penale rezultă că fapta există, cameră preliminară acestea fiind deja asumate sub aspectul legalităţii. Probele pot fi propuse de constituie infracţiune şi a fost oricare dintre părţi şi de persoana vătămată, nu însă şi de procuror cu privire la care legiuitorul săvârşită de inculpat. a apreciat că şi-a administrat toate probele pe care le-a apreciat necesare, inclusiv înscrisurile, (5) Dacă pentru soluţionarea în cursul urmăririi penale. acţiunii civile se impune administrarea de probe în faţa instanţei, se va dispune disjungerea acesteia. (6) În caz de soluţionare a cauzei prin aplicarea alin. 1, dispoziţiile art. 334 şi 340 - 344 se aplică în mod corespunzător. (7) Instanţa va pronunţa condamnarea inculpatului, care beneficiază de reducerea cu o treime a limitelor de pedeapsă prevăzute de lege, în cazul pedepsei închisorii, şi de reducerea cu o pătrime a limitelor de pedeapsă prevăzute de lege, în cazul pedepsei amenzii. Dispoziţiile alin. 1 - 6 nu se aplică în cazul în care acţiunea penală vizează o infracţiune care612 se pedepseşte cu detenţiune pe viaţă. (8) Instanţa respinge cererea atunci când constată că probele administrate în cursul urmăririi penale nu sunt suficiente pentru a stabili că fapta există, constituie infracţiune şi a fost săvârşită de inculpat. În acest caz instanţa continuă judecarea cauzei potrivit procedurii de drept comun. ART. 376 Ordinea cercetării ART. 321 Ordinea cercetării Spre deosebire de reglementarea anterioară, cercetarea judecătorească nu mai începe cu judecătoreşti judecătoreşti citirea actului de sesizare (care totuşi marchează în continuare debutul fazei de judecată), ci cu (1) Instanţa începe (1) Instanţa începe efectuarea audierea inculpatului, cele două momente nefiind în mod necesar plasate la acelaşi termen. efectuarea cercetării cercetării judecătoreşti, când Dacă primele două alineate sunt identice reglementării anterioare, alineatul 3 al art.376 judecătoreşti când cauza se cauza se află în stare de prevede în mod expres că administrarea probelor încuviinţate, adică a celor solicitate de părţi şi află în stare de judecată. judecată. admise de instanţă, se va face după audierea inculpatului, a persoanei vătămate, a părţii civile şi (2) Ordinea de efectuare (2) Ordinea de efectuare a a părţii responsabile civilmente. a actelor de cercetare actelor de cercetare Ca excepţie probele pe care instanţa din oficiu le apreciază ca fiind necesare pentru aflarea judecătorească este cea judecătorească este cea adevărului şi justa soluţionare a cauzei, pot fi administrate oricând, fără a fi obligatorie prevăzută în dispoziţiile prevăzută în dispoziţiile cuprinse respectarea ordinii mai sus amintite. Tot astfel, schimbarea ordinii se poate dispune atunci când cuprinse în prezenta în prezenta secţiune. instanţa o apreciază necesară. secţiune. (3) Instanţa poate dispune Potrivit art. 6 din LPA a NCpp: “(1)Cauzele aflate în curs de judecată în primă instanţă la data (3) După audierea unele schimbări ale ordinii, când intrării în vigoare a legii noi în care nu s-a început cercetarea judecătorească se soluţionează de inculpatului, a persoanei aceasta este necesar pentru către instanţa competentă conform legii noi, potrivit regulilor prevăzute de aceeaşi lege. vătămate, a părţii civile şi a buna desfăşurare a cercetării (2) În situaţia prevăzută la alin. (1), instanţa pe rolul căreia se află cauza o trimite părţii responsabile judecătoreşti. Când inculpatul judecătorului de cameră preliminară, pentru a proceda potrivit art.342 - 348 din Codul de civilmente, se procedează la este prezent, schimbarea ordinii procedură penală, ori, după caz, o declină în favoarea instanţei competente”. administrarea probelor nu poate fi dispusă decât după Potrivit art.7 din LPA a NCpp: “Cauzele aflate în curs de judecată în primă instanţă în care s-a încuviinţate. ascultarea acestuia. început cercetarea judecătorească anterior intrării în vigoare a legii noi rămân în competenţa (4) Administrarea de aceleiaşi instanţe, judecata urmând a se desfăşura potrivit legii noi”. probe din oficiu poate fi Potrivit art.4 alin.3 din LPA a NCpp: “În cauzele aflate în curs de judecată la data intrării în făcută oricând pe parcursul vigoare a legii noi, încălcarea, în cursul urmăririi penale, a dispoziţiilor legale privind prezenţa cercetării judecătoreşti. obligatorie a învinuitului sau a inculpatului ori asistarea obligatorie a acestora de către apărător (5) Instanţa poate poate fi invocată până la începerea dezbaterilor”. dispune schimbarea ordinii,613 când aceasta este necesară. ART. 377 Cercetarea ART. 3201 Judecata în cazul Ca aspect de noutate care merită menţionat este cel privitor la administrarea probei cu judecătorească în cazul recunoaşterii vinovăţiei înscrisurile încuviinţate la chiar termenul când instanţa a dispus ca judecată să se desfăşoare în recunoaşterii învinuirii (2) Judecata poate avea loc condiţiile procedurii simplificate sau cel târziu la termenul imediat următor, nefiind acordat (1) Dacă a dispus ca numai în baza probelor decât un singur termen pentru prezentarea de înscrisuri. judecata să aibă loc în administrate în faza de urmărire Trebuie observat că, în ipoteza alin.5, deşi porneşte pe procedura abreviată, instanţa va condiţiile prevăzute la art. penală, doar atunci când declanşa procedura de drept comun doar pe aspectele ce ţin de încadrarea juridică. 375 alin. (1), instanţa inculpatul declară că recunoaşte administrează proba cu în totalitate faptele reţinute în înscrisurile încuviinţate. actul de sesizare a instanţei şi nu (2) Înscrisurile pot fi solicită administrarea de probe, prezentate la termenul la cu excepţia înscrisurilor în care instanţa se pronunţă circumstanţiere pe care le poate asupra cererii prevăzute la administra la acest termen de art. 375 alin. (1) sau la un judecată. termen ulterior, acordat în (3) La termenul de judecată, acest scop. Pentru instanţa întreabă pe inculpat prezentarea de înscrisuri dacă solicită ca judecata să aibă instanţa nu poate acorda loc în baza probelor administrate decât un singur termen. în faza de urmărire penală, pe (3) Dispoziţiile art. 383 care le cunoaşte şi le însuşeşte, alin. (3) se aplică în mod procedează la audierea acestuia corespunzător. şi apoi acordă cuvântul (4) Dacă instanţa procurorului şi celorlalte părţi. constată, din oficiu, la (4) Instanţa de judecată cererea procurorului sau a soluţionează latura penală părţilor, că încadrarea atunci când din probele juridică dată faptei prin administrate în cursul urmăririi actul de sesizare trebuie penale rezultă că fapta există, schimbată, este obligată să constituie infracţiune şi a fost pună în discuţie noua săvârşită de inculpat. încadrare şi să atragă (5) Dacă pentru soluţionarea atenţia inculpatului că are acţiunii civile se impune dreptul să ceară lăsarea administrarea de probe în faţa cauzei mai la urmă. instanţei, se va dispune614 Dispoziţiile art. 386 alin. (2) disjungerea acesteia. se aplică în mod (6) În caz de soluţionare a corespunzător. cauzei prin aplicarea alin. 1, (5) Dacă pentru stabilirea dispoziţiile art. 334 şi 340 - 344 încadrării juridice, precum şi se aplică în mod corespunzător. dacă, după schimbarea încadrării juridice, este necesară administrarea altor probe, instanţa, luând concluziile procurorului şi ale părţilor, dispune efectuarea cercetării judecătoreşti, dispoziţiile art. 374 alin. (5) - (10) aplicându-se în mod corespunzător. ART. 378 Audierea ART. 323 Ascultarea Singura diferenţă faţă de reglementarea anterioară este prevederea expresă a posibilităţii inculpatului inculpatului apărătorilor celorlalţi inculpaţi, a preşedintelui completului şi a celorlalţi membri ai acestuia de (1) Inculpatul este lăsat să (1)Instanţa procedează apoi la a pune întrebări inculpatului, dacă apreciază necesar pentru justa soluţionare a cauzei. arate tot ce ştie despre ascultarea inculpatului. Precizarea s-a impus pentru a da o mai mare eficienţă principiului contradictorialităţii ce fapta pentru care a fost (2) Inculpatul este lăsat să guvernează această fază a procesului penal. trimis în judecată, apoi i se arate tot ce ştie despre fapta Alin.2 conţine o prevedere inexistentă în vechea reglementare, respectiv aceea a consemnării pot pune întrebări în mod pentru care a fost trimis în în încheierea de şedinţă a întrebărilor respinse. Neconsemnarea întrebărilor este sancţionată cu nemijlocit de către procuror, judecată, apoi i se pot pune nulitatea relativă (nefiind prevăzută expres între cazurile care atrag nulitatea absolută), drept de persoana vătămată, de întrebări de către preşedinte şi urmare invocarea încălcării normei este condiţionată de existenţa unei vătămari, aceasta să nu partea civilă, de partea în mod nemijlocit de ceilalţi poată fi înlăturată decât prin desfiinţarea actului, să fie invocată de persoana în apărarea responsabilă civilmente, de membri ai completului, de către intereselor procesuale ale căreia norma a fost instituită şi cu respectarea termenului prevăzut în ceilalţi inculpaţi, precum şi procuror, de partea vătămată, art.282 alin.4 NCpp. de avocaţii acestora şi de de partea civilă, de partea Locul menţiunii vizând acordul inculpatului pentru prestarea unei muncii neremunerate în avocatul inculpatului a cărui responsabilă civilmente, de folosul comunităţii nu este în articolul consacrat audierii inculpatului, procedeu probatoriu care audiere se face. ceilalţi inculpaţi şi de apărătorul vizează aflarea poziţiei inculpatului cu privire la faptă. Pentru acest motiv menţiunile din alin.3 Preşedintele şi ceilalţi inculpatului a cărui ascultare se al art.378 NCpp ar trebui să se regăsească într-un alt articol. membri ai completului pot, face. Alineatele 4, 5 şi 6 sunt identice reglementării anterioare. de asemenea, pune (3) Instanţa poate respinge întrebări, dacă apreciază întrebările care nu sunt necesar, pentru justa concludente şi utile cauzei. soluţionare a cauzei. (4) Inculpatul poate fi615 (2) Instanţa poate reascultat ori de câte ori este respinge întrebările care nu necesar. sunt concludente şi utile cauzei. Întrebările respinse ART. 325 Citirea declaraţiilor se consemnează în anterioare ale inculpatului încheierea de şedinţă. (1) Când inculpatul nu-şi mai (3) În situaţiile în care aminteşte anumite fapte sau legea prevede posibilitatea împrejurări sau când există ca inculpatul să fie obligat contraziceri între declaraţiile la prestarea unei munci făcute de inculpat în instanţă şi neremunerate în folosul cele date anterior, preşedintele comunităţii, acesta va fi cere acestuia explicaţii, putând întrebat dacă îşi manifestă da citire, în întregime sau în acordul în acest sens, în parte, declaraţiilor anterioare. cazul în care va fi găsit (2) Când inculpatul refuză să vinovat. dea declaraţii, instanţa dispune (4) Când inculpatul nu îşi citirea declaraţiilor pe care mai aminteşte anumite acesta le-a dat anterior. fapte sau împrejurări ori când există contraziceri între declaraţiile făcute de inculpat în instanţă şi cele date anterior, preşedintele îi cere acestuia explicaţii şi poate da citire, în întregime sau în parte, declaraţiilor anterioare. (5) Când inculpatul refuză să dea declaraţii, instanţa dispune citirea declaraţiilor pe care acesta le-a dat anterior. (6) Inculpatul poate fi reascultat ori de câte ori este necesar.616 ART. 379 Audierea ART. 324 Ascultarea Procedeul probatoriu este identic reglementat. coinculpaţilor coinculpaţilor (1) Dacă sunt mai mulţi (1) Dacă sunt mai mulţi inculpaţi, audierea fiecăruia inculpaţi, ascultarea fiecăruia dintre ei se face în prezenţa dintre ei se face în prezenţa celorlalţi inculpaţi. celorlalţi inculpaţi. (2) Când interesul aflării (2) Când interesul aflării adevărului o cere, instanţa adevărului cere, instanţa poate poate dispune audierea dispune ascultarea vreunuia vreunuia dintre inculpaţi dintre inculpaţi, fără ca ceilalţi să fără ca ceilalţi să fie de faţă. fie de faţă. (3) Declaraţiile luate (3) Declaraţiile luate separat separat sunt citite în mod sunt citite în mod obligatoriu obligatoriu celorlalţi celorlalţi inculpaţi, după inculpaţi, după audierea lor. ascultarea lor. (4) Inculpatul poate fi din (4) Inculpatul poate fi din nou nou audiat în prezenţa ascultat în prezenţa celorlalţi celorlalţi inculpaţi sau a inculpaţi sau a unora dintre ei. unora dintre ei. ART. 380 Audierea ART. 326 Ascultarea celorlalte Dacă vechea reglementare conţinea norme de trimitere la procedura aplicabilă inculpatului şi persoanei vătămate, a părţi în cazul ascultării celorlalte părţi, în NCpp legiuitorul preferă, pe de o parte, să nominalizeze părţii civile şi a părţii După ascultarea inculpatului fiecare dintre părţile procesului penal şi persoana vătămată şi, pe de altă parte, să repete şi în responsabile civilmente se procedează la ascultarea cazul acestora dispoziţiile pe care le prevede în cazul audierii inculpatului. Procedeul probatoriu (1) Instanţa procedează la celorlalte părţi. Dispoziţiile art. însă nu conţine în sine diferenţe semnificative faţă de cel reglementat în Cpp anterior. audierea persoanei 322 - 324 şi 325 alin. 1 se aplică vătămate, a părţii civile şi a în mod corespunzător şi la părţii responsabile ascultarea acestora. civilmente potrivit dispoziţiilor art. 111 şi 112, după ascultarea inculpatului şi, după caz, a coinculpaţilor. (2) Persoanele menţionate sunt lăsate să arate tot ce ştiu despre fapta care face obiectul judecăţii, apoi li se pot pune617 în mod nemijlocit întrebări de către procuror, inculpat, avocatul inculpatului, persoana vătămată, partea civilă, partea responsabilă civilmente şi avocaţii acestora. Preşedintele şi ceilalţi membri ai completului pot de asemenea pune întrebări, dacă apreciază necesar, pentru justa soluţionare a cauzei. (3) Instanţa poate respinge întrebările care nu sunt concludente şi utile cauzei. Întrebările respinse se consemnează în încheierea de şedinţă. (4) Persoana vătămată, partea civilă şi partea responsabilă civilmente pot fi reascultate ori de câte ori este necesar. ART. 381 Audierea ART. 327 Ascultarea martorului, Singura distincţie semnificativă este cea privitoare la ordinea diferită în care se pun întrebările martorului şi a expertului expertului sau interpretului către martori prin raportare la criteriul participantului procesual care l-a propus. (1) Audierea martorului (1) Instanţa trece apoi la Cât priveşte regulile aplicabile în cursul audierii acestea sunt aceleaşi cu cele prevăzute de se face potrivit dispoziţiilor ascultarea martorilor potrivit legea procesuală în cazul audierii inculpatului, dându-se din nou eficienţă principiului art. 119 - 124, care se aplică art. 323 şi 325, care se aplică în contradictorialităţii ce guvernează această fază a procesului penal. în mod corespunzător. mod corespunzător. După ce (2) Dacă martorul a fost martorului i s-au pus întrebări de propus de către procuror, instanţă şi de procuror, el este acestuia i se pot pune în întrebat de partea care l-a mod nemijlocit întrebări de propus şi apoi de celelalte părţi. către procuror, inculpat, (2) Martorul care posedă un persoana vătămată, partea înscris în legătură cu depoziţia civilă, partea responsabilă făcută poate să-l citească în618 civilmente. Dacă martorul instanţă. Procurorul şi părţile au sau expertul a fost propus dreptul să examineze înscrisul, de către una dintre părţi, i iar instanţa poate dispune se pot pune întrebări de reţinerea înscrisului la dosar, în către aceasta, de către original sau în copie. procuror, persoana (3) Dacă ascultarea vreunuia vătămată şi de către dintre martori nu mai este celelalte părţi. posibilă, instanţa dispune citirea (3) Preşedintele şi ceilalţi depoziţiei date de acesta în membri ai completului pot cursul urmăririi penale şi va ţine adresa întrebări martorului seama de ea la judecarea cauzei. ori de câte ori consideră (4) Instanţa dispune citirea necesar, pentru justa declaraţiilor anterioare şi atunci soluţionare a cauzei. când martorul face declaraţii (4) Instanţa poate care sunt în contrazicere cu cele respinge întrebările care nu date anterior. sunt concludente şi utile (5) Dacă unul sau mai mulţi cauzei. Întrebările respinse martori lipsesc, instanţa poate se consemnează în dispune motivat fie continuarea încheierea de şedinţă. judecăţii, fie amânarea cauzei. (5) Martorul care posedă Martorul a cărui lipsă nu este un înscris în legătură cu justificată poate fi adus silit. depoziţia făcută poate să îl (6) Dispoziţiile prevăzute în citească în instanţă. alineatele precedente se aplică Procurorul şi părţile au în mod corespunzător şi în caz dreptul să examineze de ascultare a expertului sau înscrisul, iar instanţa poate interpretului. dispune reţinerea înscrisului (7) Dispoziţiile art. 86^1 - 86^4 la dosar, în original sau în se aplică în mod corespunzător, copie. atunci când este cazul. (6) Când martorul nu îşi mai aminteşte anumite ART. 328 Măsuri privitoare la fapte sau împrejurări ori martori când există contraziceri (1) Martorii ascultaţi rămân în între declaraţiile făcute în sală, la dispoziţia instanţei, până instanţă şi cele date la terminarea actelor de anterior, după ce martorul a cercetare judecătorească care se619 fost lăsat să declare tot efectuează în şedinţa respectivă. ceea ce ştie, preşedintele Dacă instanţa găseşte necesar, poate da citire, în întregime poate dispune retragerea lor sau sau în parte, declaraţiilor a unora dintre ei, din sala de anterioare. şedinţă, în vederea reaudierii ori (7) Dacă audierea a confruntării lor. vreunuia dintre martori nu (2)Instanţa, luând concluziile mai este posibilă, iar în faza procurorului şi ale părţilor, de urmărire penală acesta a poate încuviinţa plecarea dat declaraţii în faţa martorilor după ascultarea lor. organelor de urmărire penală sau a fost ascultat de către judecătorul de drepturi şi libertăţi în condiţiile art. 308, instanţa dispune citirea depoziţiei date de acesta în cursul urmăririi penale şi ţine seama de ea la judecarea cauzei. (8) Dacă unul sau mai mulţi martori lipsesc, instanţa poate dispune motivat fie continuarea judecăţii, fie amânarea cauzei. Martorul a cărui lipsă nu este justificată poate fi adus cu mandat de aducere. (9) Martorii audiaţi rămân în sală, la dispoziţia instanţei, până la terminarea actelor de cercetare judecătorească care se efectuează în şedinţa respectivă. Dacă instanţa găseşte necesar,620 poate dispune retragerea lor sau a unora dintre ei din sala de şedinţă, în vederea reaudierii ori a confruntării lor. (10) Instanţa, luând concluziile procurorului, persoanei vătămate şi ale părţilor, poate încuviinţa plecarea martorilor, după audierea lor. (11) Dispoziţiile alin. (1) - (10) se aplică în mod corespunzător şi în caz de audiere a expertului sau interpretului. (12) Dispoziţiile art. 130 - 134 şi art. 306 alin. (6) se aplică în mod corespunzător. ART. 382 Consemnarea ART. 3271 Pentru rigoare, legiuitorul NCpp a apreciat necesar să precizeze că în cursul judecăţii se declaraţiilor Declaraţiile inculpaţilor, ale consemnează şi răspunsurile primite, urmare întrebărilor puse de preşedinte, ceilalţi membri ai Declaraţiile şi martorilor ori ale altor persoane completului, procuror etc. Am apreciat necesară sublinierea întrucât norma la care se trimite, răspunsurile inculpaţilor, ale audiate în cauză, inclusiv art. 110 alin. (1) - (4) NCpp, normă generală aplicabilă şi la urmărire penală şi la judecată, martorilor ori ale altor întrebările adresate acestora de prevede că întrebările se consemnează, neapreciind necesară consemnarea în declaraţie şi a persoane audiate în cauză oricare dintre părţi sau de răspunsurilor decât pentru faza de judecată se consemnează întocmai în instanţa de judecată, se Teza ultimă a articolului este inutilă (cel puţin în cazul inculpatului, persoanei vătămate, părţii condiţiile prevăzute la art. consemnează întocmai în civile, părţii responsabile civilmente şi martorului) ea reluând dispoziţia cuprinsă în art.378 110 alin. (1) - (4), întrebările condiţiile prevăzute de art. 304. alin.2 fraza a II-a, art.380 alin.3 fraza a II-a, art.381 alin.4 fraza a II-a NCpp care obligă la respinse urmând a fi consemnarea în încheierea de şedinţă a întrebărilor respinse. consemnate în încheierea de şedinţă potrivit art. 378 - 380. ART. 383 Renunţarea la ART. 329 Renunţarea la martori Dacă în vechiul Cpp legiuitorul particularizează opţiunea renunţării la probe doar pentru proba probe şi imposibilitatea (1) Procurorul şi părţile pot cu martori, în NCpp este prevăzută posibilitatea renunţării cu privire la orice probă. Altminteri, administrării probelor renunţa la martorii pe care i-au primele trei aliniate ale art.383 NCpp nu conţin deosebiri de substanţă faţă de reglementarea (1) Procurorul, persoana propus. anterioară.621 vătămată şi părţile pot (2) După punerea în discuţie a Alin.4 al art.383 NCpp trebuie coroborat cu art.374 alin.7 şi 8 NCpp: textul vizează ipoteza renunţa la probele pe care renunţării, instanţa poate probelor administrate în cursul urmăririi penale şi contestate de către părţi întrucât acestea le-au propus. dispune ca martorii să nu fie sunt singurele care se readministrează în cursul cercetării judecătoreşti şi cu privire la care se (2) După punerea în ascultaţi, dacă audierea nu mai poate riguros folosi terminologia textului legal (“încuviinţarea” nu poate fi decât consecutivă discuţie a renunţării, este necesară. unei cereri). Mai puţin riguros, dar probabil în spiritul legii, este posibil a aplica textul şi în instanţa poate dispune ca (3) Dacă în cursul cercetării ipoteza în care instanţa din oficiu apreciază readministrarea probei administrate în faza de proba să nu mai fie judecătoreşti administrarea unei urmărire penală necesară pentru aflarea adevărului şi justa soluţionare a cauzei, readministrare administrată, dacă probe anterior admisă apare care ulterior se vădeşte imposibilă. apreciază că nu mai este inutilă, instanţa, după ce ascultă Neîndoielnic însă că, în ambele cazuri, este vorba de o probă cu privire la care judecătorul de necesar. procurorul şi părţile, poate cameră preliminară a constatat că este legal administrată în faza de urmărire penală. Altminteri, (3) Dacă în cursul dispune ca acea probă să nu mai potrivit art.346 alin.5 NCpp: „Probele excluse nu pot fi avute în vedere la judecată în fond a cercetării judecătoreşti fie administrată. cauzei”. administrarea unei probe anterior admise apare ca inutilă sau nu mai este posibilă, instanţa, după ce ascultă procurorul, persoana vătămată şi părţile, poate dispune ca acea probă să nu mai fie administrată. (4) Dacă imposibilitatea de administrare se referă la o probă administrată în faza de urmărire penală şi încuviinţată de instanţă, aceasta este pusă în discuţia părţilor, a persoanei vătămate şi a procurorului şi se ţine seama de ea la judecarea cauzei. ART. 384 Prezentarea ART. 330 Prezentarea Textele sunt aparent similare, diferenţa reprezentând-o condiţia de posibilitate a aducerii şi mijloacelor materiale de mijloacelor materiale de probă prezentării mijloacelor materiale de probă, în NCpp, respectiv condiţia de necesitate a aducerii probă Când în cauza supusă judecăţii şi prezentării acestora, prevăzută în reglementarea anterioară. Distincţia pare să fie Când în cauza supusă există mijloace materiale de determinată de considerente de rezonabilitate a prescripţiei legale. judecăţii există mijloace probă, instanţa, din oficiu sau la materiale de probă, cerere, dispune, dacă este622 instanţa, la cerere sau din necesar, aducerea şi prezentarea oficiu, dispune aducerea şi acestora. prezentarea acestora, dacă este posibil. ART. 385 Amânarea pentru ART. 331 Amânarea pentru Reglementările sunt identice. probe noi probe noi Dacă din cercetarea Dacă din cercetarea judecătorească rezultă că judecătorească rezultă că pentru pentru lămurirea faptelor lămurirea faptelor sau sau împrejurărilor cauzei împrejurărilor cauzei este este necesară administrarea necesară administrarea unor de probe noi, instanţa probe noi, instanţa dispune fie dispune fie judecarea cauzei judecarea cauzei în continuare, în continuare, fie amânarea fie amânarea ei. ei pentru administrarea probelor. ART. 386 Schimbarea ART. 334 Schimbarea încadrării Dacă primul alineat al noului text este identic cu reglementarea anterioară, alineatul secund încadrării juridice juridice este aplicarea în cursul judecăţii a ipotezei avute în vedere prin dispoziţiile art.286 din vechiul (1) Dacă în cursul Dacă în cursul judecăţii se Cod de procedură penală, aplicabil însă doar în cursul urmăririi penale. judecăţii se consideră că consideră că încadrarea juridică Prin eliminarea instituţiei extinderii procesului penal cu privire la altă faptă sau la alte încadrarea juridică dată dată faptei prin actul de sesizare persoane, schimbarea încadrării juridice rămâne singura ipoteză în care instanţa de judecată faptei prin actul de sesizare urmează a fi schimbată, instanţa pronunţă o hotărâre sub altă încadrare decât aceea pe care procurorul a făcut-o în actul de urmează a fi schimbată, este obligată să pună în discuţie sesizare. instanţa este obligată să noua încadrare şi să atragă În NCpp se elimină posibilitatea extinderii acţiunii penale sau a procesului penal, instituţii care s-a pună în discuţie noua atenţia inculpatului că are apreciat că privează inculpatul de una dintre fazele procesului penal. Cu privire la noile fapte încadrare şi să atragă dreptul să ceară lăsarea cauzei descoperite în cursul judecăţii, s-a intenţionat ca urmărirea penală să rămână distinctă, pentru a atenţia inculpatului că are mai la urmă sau eventual împiedica întârzierea sau diluarea cauzei iniţiale deduse judecăţii. În egală măsură, este eliminată dreptul să ceară lăsarea amânarea judecăţii, pentru a-şi instituţia restituirii dosarului la procuror pentru refacerea urmăririi penale. Eliminarea restituirii, ca cauzei mai la urmă sau pregăti apărarea. soluţie posibil de pronunţat de către judecătorul învestit cu judecata cauzei, este pregătită amânarea judecăţii, pentru procedural prin modul de reglementare a competenţei şi a regimului nulităţilor, precum şi prin a-şi pregăti apărarea. introducerea procedurii de cameră preliminară. (2) Dacă noua încadrare juridică vizează o infracţiune pentru care este necesară plângerea prealabilă a persoanei vătămate, instanţa de623 judecată cheamă persoana vătămată şi o întreabă dacă înţelege să facă plângere prealabilă. În situaţia în care persoana vătămată formulează plângere prealabilă, instanţa continuă cercetarea judecătorească, în caz contrar dispunând încetarea procesului penal. ART. 387 Terminarea ART. 339 Terminarea cercetării Reglementările sunt identice. cercetării judecătoreşti judecătoreşti (1) Înainte de a declara (1) Înainte de a declara terminată cercetarea terminată cercetarea judecătorească, judecătorească, preşedintele preşedintele întreabă întreabă pe procuror şi pe părţi procurorul, persoana dacă mai au de dat explicaţii ori vătămată şi părţile dacă mai de formulat cereri noi pentru au de dat explicaţii ori de completarea cercetării formulat cereri noi pentru judecătoreşti. completarea cercetării (2) Dacă nu s-au formulat judecătoreşti. cereri sau dacă cererile (2) Dacă nu s-au formulat formulate au fost respinse, ori cereri sau dacă cererile dacă s-au efectuat completările formulate au fost respinse cerute, preşedintele declară ori dacă s-au efectuat terminată cercetarea completările cerute, judecătorească. preşedintele declară terminată cercetarea judecătorească. ART. 388 Dezbaterile şi ART. 340 Dezbaterile şi ordinea Singurele aspecte de noutate vizează posibilitatea pentru preşedintele completului de a limita ordinea în care se dă în care se dă cuvântul durata concluziilor (alin.3) şi termenul pentru care dezbaterile pot fi întrerupte : 3 zile în NCpp, cuvântul (1)După terminarea cercetării faţă de 5 zile în vechea reglementare (alin.ultim). (1) După terminarea judecătoreşti se trece la Celelalte dispoziţii sunt identice. cercetării judecătoreşti se dezbateri, dându-se cuvântul în Potrivit art.4 alin.3 din Legea nr.255/2013 (LPA NCpp): „În cauzele aflate în curs de judecată la trece la dezbateri, dându-se următoarea ordine: data intrării în vigoare a legii noi, încălcarea, în cursul urmăririi penale, a dispoziţiilor legale624 cuvântul în următoarea procurorului, părţii vătămate, privind prezenţa obligatorie a învinuitului sau a inculpatului ori asistarea obligatorie a acestora ordine: procurorului, părţii civile, părţii responsabile de către apărător poate fi invocată până la începerea dezbaterilor”. persoanei vătămate, părţii civilmente şi inculpatului. civile, părţii responsabile (2) Preşedintele poate da civilmente şi inculpatului. cuvântul şi în replică, (2) Preşedintele poate da respectându-se aceeaşi ordine. cuvântul şi în replică. (3) Preşedintele are dreptul să (3) Durata concluziilor întrerupă pe cei care au procurorului, ale părţilor, cuvântul, dacă în susţinerile lor ale persoanei vătămate şi depăşesc limitele cauzei ce se ale avocaţilor acestora judecă. poate fi limitată. (4) Pentru motive temeinice Preşedintele completului dezbaterile pot fi întrerupte. poate hotărî că acestea Întreruperea nu poate fi mai trebuie să aibă o durată mare de 5 zile. similară. (4) Preşedintele are dreptul să îi întrerupă pe cei care au cuvântul, dacă în susţinerile lor depăşesc limitele cauzei ce se judecă. (5) *** Abrogat (6) Pentru motive temeinice dezbaterile pot fi întrerupte. Întreruperea nu poate fi mai mare de 3 zile. ART. 389 Ultimul cuvânt al ART. 341 Ultimul cuvânt al Reglementările sunt identice. inculpatului inculpatului (1) Înainte de a încheia (1) Preşedintele înainte de a dezbaterile, preşedintele dă încheia dezbaterile dă ultimul ultimul cuvânt inculpatului cuvânt inculpatului personal. personal. (2) În timpul în care inculpatul (2) În timpul în care are ultimul cuvânt, nu i se pot inculpatul are ultimul pune întrebări. Dacă inculpatul cuvânt nu i se pot pune relevă fapte sau împrejurări noi, întrebări. Dacă inculpatul esenţiale pentru soluţionarea relevă fapte sau împrejurări cauzei, instanţa dispune reluarea625 noi, esenţiale pentru cercetării judecătoreşti. soluţionarea cauzei, instanţa dispune reluarea cercetării judecătoreşti. ART. 390 Concluziile scrise ART. 342 Concluzii scrise Reglementările sunt identice. (1) Instanţa poate cere (1)Instanţa, când socoteşte părţilor, după închiderea necesar, poate cere părţilor, dezbaterilor, să depună după închiderea dezbaterilor, să concluzii scrise. depună concluzii scrise. (2) Procurorul, persoana (2) Procurorul şi părţile pot vătămată şi părţile pot depune concluzii scrise, chiar depune concluzii scrise, dacă nu au fost cerute de chiar dacă nu au fost cerute instanţă. de instanţă. ART. 391 Soluţionarea ART. 306 Soluţionarea cauzei Alin.1 al art.391 din NCpp, a fost modificat prin legea de punere în aplicare. Astfel, deşi nu cauzei Deliberarea şi pronunţarea foloseşte sintagma uzitată de amânarea pronunţării, textul prevede posibilitatea deliberării şi (1) Deliberarea şi hotărârii se fac de îndată după pronunţării la o altă dată decât aceea în care au avut loc dezbaterile, dar nu mai târziu de 15 zile pronunţarea hotărârii se fac încheierea dezbaterilor. Pentru de la aceasta, fără a se indica situaţia care justifică o atare procedură. Pe de altă parte, în în ziua în care au avut loc motive temeinice, deliberarea şi alineatul 2 este prevăzută posibilitatea amânării o singură dată, pentru cel mult 15 zile, atunci dezbaterile sau la o dată pronunţarea pot fi amânate cel când deliberarea şi pronunţarea nu pot avea loc, din cauza unei situaţii excepţionale, în ulterioară, dar nu mai târziu mult 15 zile. termenul prevăzut la alin.1. Aceasta înseamnă că acest din urmă termen se poate adăuga de 15 zile de la închiderea precedentului termen de 15 zile, ajungându-se astfel în realitate la posibilitatea unei amânări dezbaterilor. de pronunţare de 30 de zile de la închiderea dezbaterilor. (2) În situaţii Noua reglementare prevede expres că amânarea de pronunţare se poate dispune o singură excepţionale, când, raportat dată, faţă de reglementarea anterioară care nu prevedea decât o limită în timp a fiecăreia la complexitatea cauzei, dintre amânările de pronunţare succesive, legea veche neinterzicând în mod expres amânări deliberarea şi pronunţarea succesive. nu pot avea loc în termenul prevăzut la alin. (1), instanţa poate amâna pronunţarea o singură dată pentru cel mult 15 zile. (3) Preşedintele completului informează părţile prezente asupra datei la care se va pronunţa hotărârea.626 ART. 392 Deliberarea ART. 307 Deliberarea Reglementările sunt identice. (1) La deliberare iau parte (1) La deliberare iau parte numai membrii completului numai membrii completului în în faţa căruia a avut loc faţa căruia a avut loc dezbaterea. dezbaterea. (2) Completul de judecată (2) Completul de judecată deliberează în secret. deliberează în secret. ART. 393 Obiectul ART. 343 Obiectul deliberării Reglementările sunt, în substanţa lor, identice, deosebirile fiind doar de ordin terminologic deliberării (1) Completul de judecată (inculpat în NCpp, în loc de făptuitor) ori efect al modului diferit de reglementare al unor (1) Completul de judecată deliberează mai întâi asupra instituţii (deducerea duratei internării medicale). deliberează mai întâi asupra chestiunilor de fapt şi apoi chestiunilor de fapt şi apoi asupra chestiunilor de drept. asupra chestiunilor de (2) Deliberarea poartă asupra drept. existenţei faptei şi vinovăţiei (2) Deliberarea poartă făptuitorului, asupra stabilirii asupra existenţei faptei şi pedepsei, asupra măsurii vinovăţiei inculpatului, educative ori măsurii de asupra stabilirii pedepsei, siguranţă când este cazul să fie asupra stabilirii măsurii luată, precum şi asupra educative ori măsurii de computării reţinerii şi arestării siguranţă, dacă este cazul să preventive. fie luată, precum şi asupra (3) Completul de judecată deducerii duratei măsurilor deliberează şi asupra reparării preventive privative de pagubei produse prin libertate şi a internării infracţiune, asupra măsurilor medicale. preventive şi asigurătorii, (3) Completul de judecată mijloacelor materiale de probă, deliberează şi asupra cheltuielilor judiciare, precum şi reparării pagubei produse asupra oricărei alte probleme prin infracţiune, asupra privind justa soluţionare a măsurilor preventive şi cauzei. asigurătorii, a mijloacelor (4) Toţi membrii completului materiale de probă, a de judecată au îndatorirea să-şi cheltuielilor judiciare, spună părerea asupra fiecărei precum şi asupra oricărei chestiuni. alte probleme privind justa (5) Preşedintele îşi spune soluţionare a cauzei. părerea cel din urmă.627 (4) Toţi membrii completului de judecată au îndatorirea să îşi spună părerea asupra fiecărei chestiuni. (5) Preşedintele îşi spune părerea cel din urmă. ART. 394 Luarea hotărârii ART. 308 Luarea hotărârii Reglementările sunt identice. (1) Hotărârea trebuie să (1) Hotărârea trebuie să fie fie rezultatul acordului rezultatul acordului membrilor membrilor completului de completului de judecată asupra judecată asupra soluţiilor soluţiilor date chestiunilor date chestiunilor supuse supuse deliberării. deliberării. (2) Când unanimitatea nu poate (2) Când unanimitatea nu fi întrunită, hotărârea se ia cu poate fi întrunită, hotărârea majoritate. se ia cu majoritate. (3) Dacă din deliberare rezultă (3) Dacă din deliberare mai mult decât două păreri, rezultă mai mult decât două judecătorul care opinează păreri, judecătorul care pentru soluţia cea mai severă opinează pentru soluţia cea trebuie să se alăture celei mai mai severă trebuie să se apropiate de părerea sa. alăture celei mai apropiate (4) Motivarea opiniei separate de părerea sa. este obligatorie. (4) Motivarea opiniei (5)Dacă completul de judecată separate este obligatorie. este format din doi judecători şi (5) În situaţia în care în unanimitatea nu poate fi cadrul completului de întrunită, judecarea cauzei se judecată nu se poate întruni reia în complet de divergenţă. majoritatea ori unanimitatea, judecarea cauzei se reia în complet de divergenţă. ART. 395 Reluarea ART. 344 Reluarea cercetării Alineatul 1 este identic cu reglementarea din vechiul Cpp, în plus prevăzând în mod expres că în cercetării judecătoreşti sau judecătoreşti sau a dezbaterilor cazul repunerii cauzei pe rol prevederile privind citarea se aplică în mod corespunzător. a dezbaterilor (1) Dacă în cursul deliberării Alineatul 2 prevede în mod expres procedura în cazul în care instanţa apreciază că (1) Dacă în cursul instanţa găseşte că o anumită recunoaşterea învinuirii de către inculpat nu este justificată în raport cu mijloacele de probă628 deliberării instanţa împrejurare trebuie lămurită şi administrate. În ipoteza în care în această situaţie apreciază necesară administrarea altor probe, apreciază că o anumită că este necesară reluarea instanţa va dispune repunerea cauzei pe rol şi efectuarea cercetării judecătoreşti. împrejurare trebuie cercetării judecătoreşti, repune lămurită şi este necesară cauza pe rol. reluarea cercetării (2) Dacă lămurirea acelei judecătoreşti sau a împrejurări se poate face numai dezbaterilor, repune cauza prin reluarea dezbaterilor, pe rol. Prevederile privind instanţa o va pune în discuţie în citarea se aplică în mod aceeaşi şedinţă, dacă este corespunzător. posibil, sau în altă şedinţă în (2) Dacă judecata a avut continuare. loc în condiţiile art. 375 alin. (1) şi (2), iar instanţa constată că pentru soluţionarea acţiunii penale se impune administrarea altor probe în afara înscrisurilor prevăzute la art. 377 alin. (1) - (3), repune cauza pe rol şi dispune efectuarea cercetării judecătoreşti. ART. 396 Rezolvarea ART. 345 Rezolvarea acţiunii Potrivit art.9 din Legea nr. 187/2012 (LPA NCp): acţiunii penale penale “(1) Pedepsele cu închisoarea aplicate în baza dispoziţiilor Codului penal din 1969 pentru (1) Instanţa hotărăşte (1) Instanţa hotărăşte prin infracţiuni comise în timpul minorităţii nu vor fi luate în considerare la stabilirea stării de asupra învinuirii aduse sentinţă asupra învinuirii aduse recidivă potrivit dispoziţiilor Codului penal. inculpatului, pronunţând, inculpatului, pronunţând, după (2) Infracţiunile comise în timpul minorităţii, pentru care s-au aplicat pedepse în baza după caz, condamnarea, caz, condamnarea, achitarea sau dispoziţiilor Codului penal din 1969, nu constituie impedimente pentru dispunerea renunţării la renunţarea la aplicarea încetarea procesului penal. aplicarea pedepsei, amânării aplicării pedepsei sau suspendării executării pedepsei sub pedepsei, amânarea (2) Condamnarea se pronunţă supraveghere pentru o infracţiune comisă ulterior condamnării definitive.” aplicării pedepsei, achitarea dacă instanţa constată că fapta Soluţiile posibil a fi pronunţate potrivit NCpp sunt evident diferite de cele din vechea sau încetarea procesului există, constituie infracţiune şi a reglementare. În cazul condamnării, în NCpp se prevede o condiţie neprevăzută în penal. fost săvârşită de inculpat. reglementarea anterioară, respectiv aceea a inexistenţei oricărei îndoieli rezonabile cu privire la (2) Condamnarea se (3) Achitarea sau încetarea existenţa faptei, prevederea ei în legea penală ca infracţiune şi săvârşirea de către inculpat. pronunţă dacă instanţa procesului penal se pronunţă Alineatul 3 reia dispoziţiile art.80 din NCp. constată, dincolo de orice potrivit art. 11 pct. 2. Alineatul 4 reia dispoziţiile art.83 din NCp. îndoială rezonabilă, că fapta (4) Când instanţa a constatat Achitarea, încetarea procesului penal şi soluţiile posibil a fi dispuse după solicitarea629 există, constituie infracţiune că există cazul prevăzut în art. 10 inculpatului de continuare a procesului penal se dispun în cazurile şi condiţiile art.16 din NCpp. şi a fost săvârşită de lit. b1), o dată cu achitarea face Noul legiuitor prevede în mod expres opţiunile judecătorului în cazul în care constată ori nu inculpat. şi aplicarea art. 181 alin. 3 din incidenţa vreunuia dintre cazurile prevăzute în art.16 din NCpp, ulterior solicitării inculpatului (3) Renunţarea la Codul penal. de continuare a procesului penal, astfel cum o face şi vechiul Cpp prin dispoziţiile art.13. aplicarea pedepsei se (5) Dacă instanţa a dispus Alineatul 9 introduce o dispoziţie nouă, respectiv aceea a plăţii amenzii din cauţiunea depusă. pronunţă dacă instanţa înlocuirea răspunderii penale, o Textul este coroborat cu dispoziţiile art.217 alin.7 NCpp care prevăd excepţiile de la restituirea constată, dincolo de orice dată cu încetarea procesului cauţiunii şi ordinea în care se fac plăţile din această sumă. îndoială rezonabilă, că penal face aplicarea art. 91 din Potrivit art.19 din Legea nr.255/2013 (LPA NCpp) atunci când, în cursul procesului, se constată fapta există, constituie Codul penal. că în privinţa unei fapte comise anterior intrării în vigoare a NCp sunt aplicabile dispoziţiile infracţiune şi a fost ART. 3201 Judecata în cazul art.181 a Codului penal din 1968, ca lege penală mai favorabilă, procurorul dispune clasarea, iar săvârşită de inculpat, în recunoaşterii vinovăţiei instanţa dispune achitarea, în condiţile NCpp. Aceasta înseamnă că soluţiile mai sus menţionate condiţiile art. 80 - 82 din (7) Instanţa va pronunţa se vor întemeia pe dispoziţiile art.16 lit.b NCpp considerând că prin lipsa ei de pericol social, Codul penal. condamnarea inculpatului, care (nemaiconsiderat în NCp o trăsătură esenţială a infracţiunii), fapta în concret săvârşită nu mai (4) Amânarea aplicării beneficiază de reducerea cu o este prevăzută de legea penală ca infracţiune. pedepsei se pronunţă dacă treime a limitelor de pedeapsă Într-o altă opinie temeiul de drept în care se vor dispune soluţiile de clasare, respectiv de instanţa constată, dincolo prevăzute de lege, în cazul achitare, în situaţiile tranzitorii avute în vedere de art.19 din Legea nr.255/2013, va fi însăşi de orice îndoială rezonabilă, pedepsei închisorii, şi de acest articol, iar nu dispoziţiile generale cuprinse în art.16 NCpp. că fapta există, constituie reducerea cu o pătrime a Autorul prezentului material împărtăşeşte prima dintre opinii. infracţiune şi a fost limitelor de pedeapsă prevăzute Potrivit art.15 din Legea nr.187/2012 (LPA NCp): săvârşită de inculpat, în de lege, în cazul pedepsei “(1) Măsura suspendării condiţionate a executării pedepsei aplicată în baza Codului penal din condiţiile art. 83 - 90 din amenzii. Dispoziţiile alin. 1 - 6 nu 1969 se menţine şi după intrarea în vigoare a Codului penal. Codul penal. se aplică în cazul în care acţiunea (2) Regimul suspendării condiţionate a executării pedepsei prevăzute la alin. (1), inclusiv sub (5) Achitarea inculpatului penală vizează o infracţiune care aspectul revocării sau anulării acesteia, este cel prevăzut de Codul penal din 1969”. se pronunţă în cazul se pedepseşte cu detenţiune pe Iar potrivit art.16 din Legea nr.187/2012 (LPA NCp): prevăzut la art. 16 alin. (1) viaţă. “(1) Măsura suspendării sub supraveghere a executării pedepsei aplicată în baza Codului lit. a) - d). penal din 1969 se menţine şi după intrarea în vigoare a Codului penal, până la împlinirea (6) Încetarea procesului termenului de încercare stabilit prin hotărârea de condamnare. penal se pronunţă în (2) Pentru determinarea legii penale mai favorabile cu privire la suspendarea sub cazurile prevăzute la art. 16 supraveghere a executării pedepsei conform art. 5 din Codul penal, instanţa va avea în vedere alin. (1) lit. e) - j). sfera obligaţiilor impuse condamnatului şi efectele suspendării potrivit legilor succesive, cu (7) Dacă inculpatul a prioritate faţă de durata termenului de încercare sau supraveghere”. cerut continuarea În ceea ce priveşte regimul sancţionator aplicabil minorilor, art.17 din Legea nr.187/2012 (LPA procesului penal potrivit NCp) dispune: art. 18 şi se constată, ca “În aplicarea dispoziţiilor referitoare la legea penală mai favorabilă intervenită în cursul urmare a continuării procesului, o pedeapsă cu suspendarea executării, aplicabilă potrivit Codului penal din 1969, procesului, că sunt este considerată mai favorabilă decât o măsură educativă privativă de libertate prevăzută de incidente cazurile prevăzute Codul penal”.630 la art. 16 alin. (1) lit. a) - d), Acelaşi act normativ, Legea nr.187/2012 (LPA NCp), reglementează şi soluţiile ce pot fi dispuse instanţa de judecată de instanţă în cazul minorilor faţă de care s-a dispus anterior măsura libertăţii supravegheate pronunţă achitarea. sau condamnarea la o pedeapsă cu suspendarea executării pedepsei. Astfel, potrivit art.18 (8) Dacă inculpatul a alin.3 “În cazul revocării libertăţii supravegheate datorită săvârşirii unei noi infracţiuni, instanţa cerut continuarea va dispune, ţinând seama de gravitatea infracţiunii comise, o măsură educativă privativă de procesului penal potrivit art. libertate prevăzută de Codul penal”. Iar conform art.22 alin.4: “Dacă în termenul de încercare al 18 şi se constată că nu sunt suspendării executării unei pedepse pentru infracţiuni comise în timpul minorităţii condamnatul incidente cazurile prevăzute a săvârşit din nou o infracţiune, instanţa revocă suspendarea şi înlocuieşte pedeapsa potrivit la art. 16 alin. (1) lit. a) - d), alin. (2) sau (3), după care: instanţa de judecată a) dacă noua infracţiune a fost comisă în timpul minorităţii, se stabileşte şi pentru aceasta o pronunţă încetarea măsură educativă, iar apoi se aplică măsura educativă cea mai grea; procesului penal. b) dacă noua infracţiune a fost comisă după majorat, se aplică o sancţiune rezultantă stabilită (9) În cazul în care, în potrivit art. 129 alin. (2) din Codul penal”. cursul urmăririi penale, al În fine, potrivit art.81 Legea nr.187/2012 (LPA NCp) care modifică art.192 din Legea nr.143/2000, procedurii de cameră în cazul inculpatului trimis în judecată pentru săvârşirea uneia dintre infracţiunile prevăzute de preliminară sau al judecăţii, Legea nr.143/2000 privind prevenirea şi combaterea traficului şi consumului ilicit de droguri, faţă de inculpat s-a luat inclus în programul integrat de asistenţă a persoanelor consumatoare de droguri, instanţa de măsura preventivă a judecată poate dispune renunţarea la aplicarea pedepsei sau amânarea aplicării pedepsei, chiar controlului judiciar pe dacă nu sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la art. 80, respectiv art. 83 din Codul penal, dacă, cauţiune sau s-a dispus până în momentul pronunţării hotărârii, inculpatul respectă protocolul programului. În acelaşi înlocuirea unei alte măsuri timp, conform alin.2 al art.192 astfel modificat: "Nerespectarea, pe durata termenului de preventive cu măsura supraveghere, a programului integrat de asistenţă a persoanelor consumatoare de droguri preventivă a controlului atrage în mod corespunzător aplicarea dispoziţiilor art. 88 alin. (1) din Codul penal." judiciar pe cauţiune şi În procesul de individualizare a pedepselor şi măsurilor educative, instanţa poate solicita inculpatul este condamnat sprijinul serviciului de probaţiune, potrivit art.45-47 din Legea nr. 252/2013 privind organizarea la pedeapsa amenzii, şi funcţionarea sistemului de probaţiune. instanţa dispune plata Alin.10 al art 396 NCpp extinde efectele beneficiului reducerii limitelor de pedeapsă şi acesteia din cauţiune, ipotezelor în care, deşi s-a dispus efectuarea cercetării judecătoreşti, instanţa a reţinut aceeaşi potrivit dispoziţiilor art. situaţie de fapt ca cea descrisă în actul de sesizare şi recunoscută de către inculpatul care a 217. solicitat aplicarea procedurii simplificate. O situaţie neprevăzută însă de text este aceea în care (10) Când judecata s-a inculpatul recunoaşte doar o parte dintre faptele reţinute prin actul de sesizare, iar după desfăşurat în condiţiile art. efectuarea cercetării judecătoreşti după procedura de drept comun, instanţa, la deliberare, 375 alin. (1) şi (2), când ajunge la concluzia că doar aceste fapte sunt probate. Pentru această ipoteză NCpp nu mai cererea inculpatului ca prevede reducerea limitelor de pedeapsă, instanţa putând doar face aplicarea circumstanţelor judecata să aibă loc în atenuante judiciare (semnificativ limitate prin NCp), dacă este legal posibilă. aceste condiţii a fost respinsă sau când631 cercetarea judecătorească a avut loc în condiţiile art. 377 alin. (5) ori art. 395 alin. (2), iar instanţa reţine aceeaşi situaţie de fapt ca cea descrisă în actul de sesizare şi recunoscută de către inculpat, în caz de condamnare sau amânare a aplicării pedepsei, limitele de pedeapsă prevăzute de lege în cazul pedepsei închisorii se reduc cu o treime, iar în cazul pedepsei amenzii, cu o pătrime. ART. 397 Rezolvarea ART. 346 Rezolvarea acţiunii Cu inerentele deosebiri determinate de soluţiile diferite pe care instanţa de judecată le acţiunii civile civile pronunţă pe latură penală potrivit NCpp, reglementarea modului de rezolvare a acţiunii civile, (1) Instanţa se pronunţă (1) În caz de condamnare, inclusiv a aspectelor ce privesc măsurile asigurătorii, sunt similare vechii reglementări. prin aceeaşi hotărâre şi achitare sau încetare a Şi în ipoteza recurgerii la procedura simplificată disjungerea laturii civile este posibilă, cu aceeaşi asupra acţiunii civile. procesului penal, instanţa se excepţie: când condiţionează modul de soluţionare a laturii penale. (2) În cazul când admite pronunţă prin aceeaşi sentinţă şi Alineatul 6 introduce o dispoziţie nouă, respectiv aceea a plăţii despăgubirilor acordate pentru acţiunea civilă, instanţa asupra acţiunii civile. repararea pagubelor cauzate de infracţiune, din cauţiunea depusă. Textul este coroborat cu examinează, potrivit art. (2) Când achitarea s-a dispoziţiile art.217 alin.7 NCpp care prevăd excepţiile de la restituirea cauţiunii şi ordinea în 249 - 254, necesitatea luării pronunţat pentru cazul prevăzut care se fac plăţile din această sumă. măsurilor asigurătorii în art. 10 alin. 1 lit. b1) ori pentru privind reparaţiile civile, că instanţa a constatat existenţa dacă asemenea măsuri nu unei cauze care înlătură au fost luate anterior. caracterul penal al faptei sau (3) De asemenea, instanţa pentru că lipseşte vreunul dintre se pronunţă prin hotărâre şi elementele constitutive ale asupra restituirii lucrurilor şi infracţiunii, instanţa poate restabilirii situaţiei obliga la repararea pagubei anterioare, potrivit materiale şi a daunelor morale, dispoziţiilor art. 255 şi 256. potrivit legii civile. (4) Dispoziţiile din (3) Nu pot fi acordate hotărâre privind luarea despăgubiri civile în cazul când măsurilor asigurătorii şi achitarea s-a pronunţat pentru632 restituirea lucrurilor sunt că fapta imputată nu există, ori executorii. nu a fost săvârşită de inculpat. (5) În cazul în care, (4) Instanţa penală nu potrivit dispoziţiilor art. 25 soluţionează acţiunea civilă când alin. (5), instanţa lasă pronunţă achitarea pentru cazul nesoluţionată acţiunea prevăzut în art. 10 alin. 1 lit. b) civilă, măsurile asigurătorii ori când pronunţă încetarea se menţin. Aceste măsuri procesului penal pentru vreunul încetează de drept dacă dintre cazurile prevăzute în art. persoana vătămată nu 10 alin. 1 lit. f) şi j), precum şi în introduce acţiune în faţa caz de retragere a plângerii instanţei civile în termen de prealabile. 30 de zile de la rămânerea definitivă a hotărârii. ART. 353 Măsuri privind (6) În cazul în care, în reparaţiile civile cursul urmăririi penale, al (1)Instanţa, în cazul când procedurii de cameră admite acţiunea civilă, preliminară sau al judecăţii, examinează potrivit art. 163 şi faţă de inculpat s-a luat următoarele necesitatea luării măsura preventivă a măsurilor asigurătorii privind controlului judiciar pe reparaţiile civile, dacă asemenea cauţiune sau s-a dispus măsuri nu au fost luate anterior. înlocuirea unei alte măsuri (2) Dispoziţiile din hotărâre preventive cu măsura privind luarea măsurilor preventivă a controlului asigurătorii sunt executorii. judiciar pe cauţiune şi este (3) Când instanţa nu s-a admisă acţiunea civilă, pronunţat asupra acţiunii civile instanţa dispune plata din potrivit art. 346 alin. ultim, cauţiune a despăgubirilor măsurile asigurătorii se menţin. acordate pentru repararea Aceste măsuri încetează de pagubelor cauzate de drept dacă persoana vătămată infracţiune, potrivit nu introduce acţiune în faţa dispoziţiilor art. 217. instanţei civile în termen de 30 de zile de la rămânerea definitivă a hotărârii.633 ART. 398 Cheltuielile ART. 349 Cheltuielile judiciare Reglementările sunt identice. judiciare Instanţa se pronunţă prin Instanţa se pronunţă prin hotărâre şi asupra cheltuielilor hotărâre şi asupra judiciare, potrivit dispoziţiilor cheltuielilor judiciare, prevăzute în art. 189 - 193. potrivit dispoziţiilor art. 272 - 276. ART. 399 Dispoziţiile cu ART. 350 Măsuri cu privire la Singurele deosebiri sunt generate de dispariţia în noua reglementare, ca măsuri preventive, a privire la măsurile starea de libertate obligării de a nu părăsi localitatea ori ţara şi de soluţiile diferite pe care prin NCpp, instanţa de preventive (1) Instanţa are obligaţia ca, fond le poate da laturii penale. (1) Instanţa are obligaţia prin hotărâre, să se pronunţe Deosebirile nu sunt însă de substanţă. ca, prin hotărâre, să se asupra luării, menţinerii sau În opinia redactorului prezentului material, alineatul 10 al art.399 din NCpp ridică problema pronunţe asupra menţinerii, revocării măsurii arestării posibilităţii judecătorului de a mai dispune vreo măsură după ce, prin pronunţarea hotărârii, s-a revocării, înlocuirii ori preventive a inculpatului şi dezînvestit. Opinăm în sensul că, în principiu, instanţa poate pune în executare o măsură deja încetării de drept a măsurii asupra luării sau revocării luată (spre pildă măsura arestării preventive dispusă în lipsa inculpatului care poate fi preventive dispuse pe măsurii obligării acestuia de a nu confirmată, revocată sau înlocuită, potrivit art.231 alin.7 NCpp), dar nu poate lua o măsură după parcursul procesului penal părăsi localitatea ori ţara, ce a soluţionat cauza cu care a fost învestită. cu privire la inculpat. motivând soluţia pronunţată. (2) În caz de renunţare la (2) În caz de achitare sau de aplicarea pedepsei, de încetare a procesului penal, amânare a aplicării instanţa dispune punerea de pedepsei, de achitare sau îndată în libertate a inculpatului de încetare a procesului arestat preventiv. penal, instanţa dispune (3) De asemenea, instanţa punerea de îndată în dispune punerea de îndată în libertate a inculpatului libertate a inculpatului arestat arestat preventiv. preventiv, atunci când pronunţă: (3) De asemenea, instanţa a) o pedeapsă cu închisoare dispune punerea de îndată cel mult egală cu durata reţinerii în libertate a inculpatului şi arestării preventive; arestat preventiv atunci b) o pedeapsă cu închisoare, când pronunţă: cu suspendarea condiţionată a a) o pedeapsă cu executării ori cu suspendarea închisoare cel mult egală cu executării sub supraveghere sau durata reţinerii şi arestării cu executare la locul de muncă; preventive; c) amenda; b) o pedeapsă cu d) o măsură educativă.634 închisoare, cu suspendarea (4) Hotărârea pronunţată în executării sub cazul alineatelor precedente cu supraveghere; privire la arestarea preventivă a c) o pedeapsă cu amendă, inculpatului sau la obligarea care nu însoţeşte pedeapsa acestuia de a nu părăsi închisorii; localitatea ori ţara este d) o măsură educativă. executorie. (4) Hotărârea pronunţată (5) Când potrivit dispoziţiilor în condiţiile alin. (1) şi (2) cu prevăzute în alin. 1, 2 şi 3 privire la măsurile inculpatul este pus în libertate, preventive este executorie. instanţa comunică aceasta (5) Când, potrivit administraţiei locului de dispoziţiilor prevăzute la deţinere. alin. (1) - (3), inculpatul este (6) Inculpatul condamnat de pus în libertate, instanţa prima instanţă şi aflat în stare de comunică aceasta deţinere este liberat de îndată administraţiei locului de ce durata reţinerii şi a arestării deţinere. devin egale cu durata pedepsei (6) Inculpatul condamnat pronunţate, deşi hotărârea nu de prima instanţă şi aflat în este definitivă. Liberarea se stare de arest preventiv dispune de administraţia locului este liberat de îndată ce de deţinere. În acest scop i se durata reţinerii şi cea a comunică, îndată după arestării devin egale cu pronunţarea hotărârii, o copie durata pedepsei după dispozitiv sau extras, care pronunţate, deşi hotărârea va cuprinde menţiunile nu este definitivă. Liberarea prevăzute în art. 140 alin. 3. se dispune de administraţia (7)Când în cursul urmăririi locului de deţinere, căreia i penale sau al judecăţii, învinuitul se comunică, îndată după sau inculpatul a fost liberat pronunţarea hotărârii, o provizoriu pe cauţiune, instanţa copie de pe dispozitiv sau va dispune restituirea sumei extras. depuse drept cauţiune, în (7) În caz de renunţare la cazurile prevăzute de lege. aplicarea pedepsei, de Dispoziţiile art. 1605 alin. 5 se amânare a aplicării aplică în mod corespunzător. pedepsei, de achitare sau635 de încetare a procesului penal, dacă în cursul urmăririi penale sau al judecăţii faţă de inculpat s-a luat măsura preventivă a controlului judiciar pe cauţiune, instanţa va dispune restituirea sumei depuse drept cauţiune, dacă nu s-a dispus plata din aceasta a despăgubirilor acordate pentru repararea pagubelor şi dacă nu s-a dispus plata din cauţiune prevăzută la art. 217 alin. (7). (8) Instanţa dispune confiscarea cauţiunii dacă măsura controlului judiciar pe cauţiune a fost înlocuită cu măsura arestului la domiciliu sau a arestării preventive, pentru motivele arătate la art. 217 alin. (9), şi nu s-a dispus plata din cauţiune a sumelor prevăzute la art. 217. (9) Durata măsurii arestului la domiciliu se deduce din pedeapsa aplicată prin echivalarea unei zile de arest preventiv la domiciliu cu o zi din pedeapsă. (10) După pronunţarea hotărârii, până la sesizarea instanţei de apel, instanţa636 poate dispune, la cerere sau din oficiu, luarea, revocarea sau înlocuirea unei măsuri preventive cu privire la inculpatul condamnat, în condiţiile legii. ART. 400 Minuta ART. 309 Minuta Reglementările sunt identice cu excepţia ultimei teze a alineatului 2 care dispune că (1) Rezultatul deliberării (1) Rezultatul deliberării se întocmirea minutei este obligatorie şi în alte cazuri expres prevăzute de lege. se consemnează într-o consemnează într-o minută, care minută, care trebuie să aibă trebuie să aibă conţinutul conţinutul prevăzut pentru prevăzut pentru dispozitivul dispozitivul hotărârii. hotărârii. Minuta se semnează Minuta se semnează de de membrii completului de membrii completului de judecată. judecată. (2) Întocmirea minutei este (2) Întocmirea minutei obligatorie şi în cazurile în care este obligatorie în cazurile judecătorul sau instanţa dispune în care judecătorul sau asupra măsurilor preventive. instanţa dispune asupra (3) Minuta se întocmeşte în măsurilor preventive şi în două exemplare originale, din alte cazuri expres prevăzute care unul se ataşează la dosarul de lege. cauzei, iar celălalt se depune, (3) Minuta se întocmeşte spre conservare, la dosarul de în două exemplare minute al instanţei. originale, dintre care unul se ataşează la dosarul cauzei, iar celălalt se depune, spre conservare, la dosarul de minute al instanţei. ART. 401 Cuprinsul ART. 354 Cuprinsul hotărârii Reglementările sunt identice. hotărârii Hotărârea prin care instanţa Hotărârea prin care penală soluţionează fondul instanţa penală cauzei trebuie să conţină o parte soluţionează fondul cauzei introductivă, o expunere şi trebuie să conţină o parte dispozitivul. introductivă, o expunere şi637 dispozitivul. ART. 402 Conţinutul părţii ART. 355 Conţinutul părţii Reglementările sunt identice. introductive introductive (1) Partea introductivă (1) Partea introductivă cuprinde menţiunile cuprinde menţiunile prevăzute prevăzute la art. 370 alin. în art. 305. (4). (2) Când s-a redactat o (2) Când s-a redactat o încheiere de şedinţă, potrivit încheiere de şedinţă, dispoziţiilor din art. 305, partea potrivit dispoziţiilor art. introductivă se limitează numai 370, partea introductivă se la următoarele menţiuni: limitează numai la denumirea instanţei care a următoarele menţiuni: judecat cauza, data pronunţării denumirea instanţei care a hotărârii, locul unde a fost judecat cauza, data judecată cauza, precum şi pronunţării hotărârii, locul numele şi prenumele membrilor unde a fost judecată cauza, completului de judecată, ale precum şi numele şi procurorului şi ale grefierului, prenumele membrilor făcându-se menţiune că celelalte completului de judecată, ale date au fost trecute în procurorului şi ale încheierea de şedinţă. grefierului, făcându-se (3) În hotărârile instanţelor menţiune că celelalte date militare trebuie să se indice şi au fost trecute în încheierea gradul militar al membrilor de şedinţă. completului de judecată şi al (3) În hotărârile procurorului. Când inculpatul instanţelor militare trebuie este militar, se menţionează şi să se indice şi gradul militar gradul acestuia. al membrilor completului de judecată şi al procurorului. Când inculpatul este militar, se menţionează şi gradul acestuia.638 ART. 403 Conţinutul ART. 356 Conţinutul expunerii Cu singurele excepţii rezultate din instituţiile nou introduse prin NCpp, vizând soluţiile date pe expunerii (1) Expunerea trebuie să latura penală a cauzei, nu există diferenţe de reglementare, iar noul text nu ridică probleme de (1) Expunerea trebuie să cuprindă: interpretare. cuprindă: a) datele privind identitatea a) datele privind părţilor; identitatea părţilor; b) descrierea faptei ce face b) descrierea faptei ce obiectul învinuirii, cu arătarea face obiectul trimiterii în timpului şi locului unde a fost judecată, cu arătarea săvârşită, precum şi încadrarea timpului şi locului unde a juridică dată acesteia prin actul fost săvârşită, precum şi de sesizare; încadrarea juridică dată c) analiza probelor care au acesteia prin actul de servit ca temei pentru sesizare; soluţionarea laturii penale a c) motivarea soluţiei cu cauzei, cât şi a celor care au fost privire la latura penală, prin înlăturate, motivarea soluţiei cu analiza probelor care au privire la latura civilă a cauzei, servit ca temei pentru precum şi analiza oricăror soluţionarea laturii penale a elemente de fapt pe care se cauzei şi a celor care au fost sprijină soluţia dată în cauză. înlăturate, şi motivarea (2) În caz de condamnare, soluţiei cu privire la latura expunerea trebuie să mai civilă a cauzei, precum şi cuprindă fapta sau fiecare faptă analiza oricăror elemente reţinută de instanţă în sarcina de fapt pe care se sprijină inculpatului, forma şi gradul de soluţia dată în cauză; vinovăţie, circumstanţele d) arătarea temeiurilor de agravante sau atenuante, starea drept care justifică soluţiile de recidivă, timpul ce se deduce date în cauză. din pedeapsa pronunţată şi (2) În caz de condamnare, actele din care rezultă durata renunţare la aplicarea acesteia. pedepsei sau amânarea (3) Dacă instanţa reţine în aplicării pedepsei, sarcina inculpatului numai o expunerea trebuie să parte din faptele ce formează cuprindă fiecare faptă obiectul învinuirii, se va arăta în reţinută de instanţă în hotărâre pentru care anume sarcina inculpatului, forma fapte s-a pronunţat639 şi gradul de vinovăţie, condamnarea şi pentru care circumstanţele agravante încetarea procesului penal sau sau atenuante, starea de achitarea; recidivă, timpul ce se d) arătarea temeiurilor de deduce din pedeapsa drept care justifică soluţiile date pronunţată, respectiv în cauză. timpul care se va deduce din pedeapsa stabilită în caz de anulare sau revocare a renunţării la aplicarea pedepsei ori a amânării aplicării pedepsei, precum şi actele din care rezultă perioada ce urmează a fi dedusă. (3) Dacă instanţa reţine în sarcina inculpatului numai o parte dintre faptele ce formează obiectul trimiterii în judecată, se va arăta în hotărâre pentru care anume fapte s-a pronunţat condamnarea ori, după caz, renunţarea la aplicarea pedepsei sau amânarea aplicării pedepsei şi pentru care anume fapte, încetarea procesului penal sau achitarea. (4) În cazul renunţării la aplicarea pedepsei şi al amânării aplicării pedepsei, precum şi în cazul suspendării executării pedepsei sub supraveghere, se vor prezenta în hotărâre motivele care au determinat640 renunţarea sau amânarea ori, după caz, suspendarea şi se vor arăta consecinţele la care persoana faţă de care s-au dispus aceste soluţii se expune dacă va mai comite infracţiuni sau, după caz, dacă nu va respecta măsurile de supraveghere ori nu va executa obligaţiile ce îi revin pe durata termenului de supraveghere. ART. 404 Conţinutul ART. 357 Conţinutul Cu excepţiile rezultate din instituţiile nou introduse prin NCpp vizând soluţiile date pe latura dispozitivului dispozitivului penală a cauzei, nu există diferenţe de reglementare. (1) Dispozitivul trebuie să (1) Dispozitivul trebuie să Alineatul 5 al art.404 NCpp, nemodificat ulterior modificării NCp prin legea de punere în cuprindă datele prevăzute cuprindă datele prevăzute în art. aplicare a acestuia, are în vedere ipoteza anterioară în care pedepsele accesorii era obligatoriu a la art. 107 privitoare la 70 privitoare la persoana fi aplicate în cazul condamnării la pedeapsa închisorii sau cea a detenţiunii pe viaţă. Cum în persoana inculpatului, inculpatului, soluţia dată de prezent nu mai este, textul din NCpp a rămas necorelat cu dispoziţiile NCp. soluţia dată de instanţă cu instanţă cu privire la infracţiune, Alineatul 6 este nou introdus, vechiul Cpp neprevăzând posibilitatea pentru partea vătămată privire la infracţiune, indicându-se, în caz de de a solicita încunoştinţarea ei cu privire la dispoziţia de punere în libertate a inculpatului. indicându-se denumirea condamnare, denumirea acesteia şi textul de lege în acesteia şi textul de lege în care care se încadrează, iar în se încadrează, iar în caz de caz de achitare sau de achitare sau de încetare a încetare a procesului penal, procesului penal, cauza pe care şi cauza pe care se se întemeiază potrivit art. 11, întemeiază potrivit art. 16, precum şi soluţia dată cu privire precum şi soluţia dată cu la repararea pagubei materiale şi privire la soluţionarea a daunelor morale. Când acţiunii civile. instanţa face aplicarea art. 86^7 (2) Când instanţa dispune din Codul penal, dispozitivul va condamnarea, în dispozitiv menţiona dacă cel condamnat se menţionează pedeapsa va executa pedeapsa în unitatea principală aplicată. În cazul unde îşi desfăşoară activitatea în care dispune suspendarea sau la altă unitate. Când instanţa executării acesteia, în face aplicarea art. 86^1 din641 dispozitiv se menţionează şi Codul penal, dispozitivul va măsurile de supraveghere şi menţiona măsurile de obligaţiile, prevăzute la art. supraveghere prevăzute în art. 93 alin. (1) - (3) din Codul 86^3 alin. 1 din Codul penal, la penal, pe care trebuie să le care trebuie să se supună respecte condamnatul, se condamnatul, precum şi pun în vedere acestuia obligaţiile stabilite de instanţă consecinţele nerespectării potrivit art. 86^3 alin. 3 din lor şi ale săvârşirii de noi Codul penal. infracţiuni şi se indică două (2) Dispozitivul trebuie să mai entităţi din comunitate cuprindă, după caz, cele unde urmează a se executa hotărâte de instanţă cu privire obligaţia de a presta o la: muncă neremunerată în a) deducerea reţinerii şi folosul comunităţii, arestării preventive, indicându- prevăzută la art. 93 alin. (3) se partea din pedeapsă din Codul penal, după executată în acest mod; consultarea listei privind b) măsurile preventive; posibilităţile concrete de c) măsurile asigurătorii; executare existente la d) cheltuielile judiciare; nivelul fiecărui serviciu de e) restituirea lucrurilor ce nu probaţiune. Consilierul de sunt supuse confiscării; probaţiune, pe baza f) rezolvarea oricărei alte evaluării iniţiale, va decide probleme privind justa în care din cele două soluţionare a cauzei. instituţii din comunitate (3) Când instanţa pronunţă menţionate în hotărârea pedeapsa închisorii sau judecătorească urmează a pedeapsa închisorii cu executare se executa obligaţia şi tipul la locul de muncă, în hotărâre se de activitate. Când instanţa face menţiune că persoana dispune măsura educativă a condamnată este lipsită de supravegherii, în dispozitiv drepturile arătate în art. 71 din se menţionează persoana Codul penal, pe durata care realizează prevăzută în acelaşi articol. supravegherea şi (4) Dispozitivul trebuie să îndrumarea minorului. cuprindă totdeauna menţiunea (3) Când instanţa dispune că hotărârea este supusă642 renunţarea la aplicarea apelului sau, după caz, pedepsei, în dispozitiv se recursului, cu arătarea face menţiune despre termenului în care poate fi aplicarea avertismentului, exercitat şi menţionarea datei potrivit art. 81 din Codul când hotărârea a fost penal, iar când dispune pronunţată şi că pronunţarea s-a amânarea aplicării făcut în şedinţă publică. pedepsei, în dispozitiv se menţionează pedeapsa stabilită a cărei aplicare se amână, precum şi măsurile de supraveghere şi obligaţiile, prevăzute la art. 85 alin. (1) şi (2) din Codul penal, pe care trebuie să le respecte inculpatul, se pun în vedere acestuia consecinţele nerespectării lor şi ale săvârşirii de noi infracţiuni, iar dacă a impus obligaţia de a presta o muncă neremunerată în folosul comunităţii, se menţionează două entităţi din comunitate unde urmează a se executa această obligaţie, după consultarea listei privind posibilităţile concrete de executare existente la nivelul fiecărui serviciu de probaţiune. Consilierul de probaţiune, pe baza evaluării iniţiale, va decide în care din cele două instituţii din comunitate menţionate în hotărârea643 judecătorească urmează a se executa obligaţia şi tipul de activitate şi îndrumarea minorului. (4) Dispozitivul trebuie să mai cuprindă, după caz, cele hotărâte de instanţă cu privire la: a) deducerea duratei măsurii preventive privative de libertate şi a internării medicale, indicându-se partea din pedeapsă executată în acest mod; b) măsurile preventive; c) măsurile asigurătorii; d) măsurile de siguranţă; e) cheltuielile judiciare; f) restituirea lucrurilor; g) restabilirea situaţiei anterioare; h) cauţiune; i) rezolvarea oricărei alte probleme privind justa soluţionare a cauzei. (5) Când instanţa pronunţă pedeapsa închisorii, în dispozitiv se face menţiune că persoana condamnată este lipsită de drepturile sau, după caz, unele dintre drepturile prevăzute la art. 65 din Codul penal, pe durata prevăzută în acelaşi articol. (6) Când instanţa a pronunţat pedeapsa644 închisorii, iar persoana vătămată a solicitat înştiinţarea cu privire la eliberarea în orice mod a condamnatului, instanţa face o menţiune în acest sens în dispozitivul hotărârii. (7) Dispozitivul trebuie să cuprindă menţiunea că hotărârea este supusă apelului, cu arătarea termenului în care acesta poate fi exercitat, indicarea datei în care hotărârea a fost pronunţată şi a faptului că pronunţarea s-a făcut în şedinţă publică. ART. 405 Pronunţarea ART. 358 Pronunţarea Reglementările sunt identice, diferenţa constând doar în opţiunea de a nu mai menţiona în hotărârii dispozitivului hotărârii cuprinsul art.405, ci în cel al articolului următor, termenul în care hotărârea trebuie redactată. (1) Hotărârea se pronunţă (1) Dispozitivul hotărârii se în şedinţă publică de către pronunţă potrivit art. 310 alin. 1. preşedintele completului de (2) După pronunţare, judecată, asistat de grefier. preşedintele explică părţilor (2) La pronunţarea prezente că pot declara apel sau, hotărârii părţile nu se după caz, recurs. citează. (3) Preşedintele ART.310 Pronunţarea hotărârii completului pronunţă minuta hotărârii. (1)Hotărârea se pronunţă în şedinţă publică de către preşedintele completului de judecată asistat de grefier. (2)La pronunţarea hotărârii părţile nu se citează. Hotărârea se redactează în cel mult 20 de645 zile de la pronunţare. ART. 406 Redactarea şi ART. 312 Redactarea şi Faţă de reglementarea anterioară, în NCpp termenul de redactare a hotărârii se majorează de semnarea hotărârii semnarea hotărârii la 20 la 30 de zile de la pronunţare. (1) Hotărârea se (1) Sentinţa sau decizia se Reglementarea din NCpp este identică cu vechii reglementări, existând însă o sistematizare redactează în cel mult 30 de redactează de unul din diferită a dispoziţiilor legale în sensul că menţiuni care în Cpp din 1969 se regăseau în alte zile de la pronunţare. judecătorii care au participat la articole (a se vedea conţinutul prevăzut pentru minută conform art.309 din Cpp anterior), în (2) Hotărârea se soluţionarea cauzei şi se NCpp sunt situate în explicitarea altor instituţii. redactează de unul dintre semnează de toţi membrii Teza a II-a a alineatului 2 din art.406 NCpp este inutil reluată, câtă vreme ea se regăseşte în judecătorii care au completului şi de grefier. primul alineat al aceluiaşi text. participat la soluţionarea (2) În caz de împiedicare a cauzei, în cel mult 30 de zile vreunuia dintre membrii de la pronunţare, şi se completului de judecată de a semnează de toţi membrii semna, hotărârea se semnează completului şi de grefier. în locul acestuia de preşedintele (3) Dispozitivul hotărârii completului. Dacă şi trebuie să fie conform cu preşedintele completului este minuta. împiedicat a semna, hotărârea (4) În caz de împiedicare a se semnează de preşedintele vreunuia dintre membrii instanţei. Când împiedicarea completului de judecată de priveşte pe grefier, hotărârea se a semna, hotărârea se semnează de grefierul şef. În semnează în locul acestuia toate cazurile se face menţiune de preşedintele pe hotărâre despre cauza care a completului. Dacă şi determinat împiedicarea. preşedintele completului este împiedicat a semna, hotărârea se semnează de preşedintele instanţei. Când împiedicarea îl priveşte pe grefier, hotărârea se semnează de grefierul-şef. În toate cazurile se face menţiune pe hotărâre despre cauza care a determinat împiedicarea.646 ART. 407 Comunicarea ART. 360 Comunicarea hotărârii Noua reglementare este diferită de cea veche sub aspectul obligativităţii comunicării minutei hotărârii (1) Copii de pe dispozitivul hotărârii independent de prezenţa ori lipsa părţilor sau persoanei vătămate la judecată / (1) După pronunţare, o hotărârii se comunică părţilor pronunţare. copie a minutei hotărârii se care au lipsit atât la judecată, cât Totodată, potrivit noii reglementări, minuta se comunică obligatoriu şi procurorului, dispoziţie comunică procurorului, şi la pronunţare. inexistentă în vechea reglementare. părţilor, persoanei (2) Inculpatului deţinut sau Tot astfel, minuta se comunică şi persoanei vătămate, asimilată sub acest aspect părţilor. vătămate şi, în cazul în care aflat în vreuna dintre situaţiile O dispoziţie nouă, dată în aplicarea principiului garantării dreptului la apărare, este şi aceea inculpatul este arestat, prevăzute în art. 171 alin. 2, care privitoare la obligaţia comunicării minutei într-o limbă pe care inculpatul o înţelege, în cazul în administraţiei locului de a lipsit de la pronunţarea care acesta nu înţelege limba română. deţinere, în vederea hotărârii, i se comunică copia exercitării căii de atac. În dispozitivului hotărârii. De cazul în care inculpatul nu asemenea, copia dispozitivului înţelege limba română, o hotărârii se comunică copie a minutei hotărârii se administraţiei locului de comunică într-o limbă pe deţinere. care o înţelege. După (3) După redactarea hotărârii, redactarea hotărârii, inculpaţilor prevăzuţi în alineatul acestora li se comunică precedent li se comunică copii hotărârea în întregul său. de pe aceasta. (2) În cazul în care (4) În cazul în care instanţa a instanţa a dispus amânarea dispus suspendarea executării aplicării pedepsei sau pedepsei sub supraveghere, o suspendarea executării copie de pe dispozitivul hotărârii pedepsei sub supraveghere, se comunică serviciului de hotărârea se comunică protecţie a victimelor şi serviciului de probaţiune şi, reintegrare socială a după caz, organului sau infractorilor. autorităţii competente să verifice respectarea obligaţiilor dispuse de instanţă. CAPITOLUL III CAPITOLUL III În Noul Cod de procedură penală apelul reprezintă singura cale de atac ordinară, fiind supus Căile de atac ordinare unui regim juridic asemănător celui prevăzut de Codul anterior. Se dă astfel eficienţă dublului grad de jurisdicţie prevăzut de articolul 2 paragraful 1 al Protocolului la Convenţia europeană Apelul Secţiunea I pentru apărarea drepturilor omului şi libertăţilor fundamentale. Apelul Regula stabilită prin noile dispoziţii legale referitor la hotărârile supuse acestei căi de atac este similară celei anterioare, în sensul că sentinţele sunt supuse apelului. În aceeaşi măsură647 ART. 408 ART. 361 legea prevede şi excepţii cum ar fi sentinţele prin care se dispune declinarea de competenţă, Hotărârile supuse Hotărârile supuse apelului cele din materia executării hotărârilor şi cele privind revizuirea. apelului Sentinţele pot fi atacate cu Similar prevederilor anterioare şi prin noua procedură se menţine posibilitatea atacării cu (1) Sentinţele pot fi apel. Nu pot fi atacate cu apel: apel a încheierilor odată cu sentinţa, existând şi excepţii, caz în care încheierile se vor ataca atacate cu apel, dacă legea a) sentinţele pronunţate de separat. nu prevede altfel. judecătorii; În această materie se vor avea în vedere şi dispoziţiile tranzitorii din cuprinsul art.8, 9 şi 10 din (2) Încheierile pot fi b) sentinţele pronunţate de Legea nr 255/2013. atacate cu apel numai odată tribunalele militare; cu sentinţa, cu excepţia c) sentinţele pronunţate de cazurilor când, potrivit legii, curţile de apel şi Curtea Militară pot fi atacate separat cu de Apel; apel. d) sentinţele pronunţate de (3) Apelul declarat secţia penală a Înaltei Curţi de împotriva sentinţei se Casaţie şi Justiţie; socoteşte făcut şi împotriva e) sentinţele de dezinvestire; încheierilor. f) sentinţele pronunţate în ART. 8 din Legea materia executării hotărârilor nr.255/2013 penale, precum şi cele privind Hotărârile pronunţate în reabilitarea. primă instanţă după Încheierile date în primă intrarea în vigoare a legii instanţă pot fi atacate cu apel noi sunt supuse căilor de numai o dată cu fondul. atac, termenelor şi Apelul declarat împotriva condiţiilor de exercitare ale sentinţei se socoteşte făcut şi acestora, prevăzute de împotriva încheierilor, chiar dacă legea nouă. acestea au fost date după ART. 9 din Legea nr. pronunţarea sentinţei. 255/2013 (1) Sentinţele supuse căilor de atac ordinare potrivit legii vechi, cu privire la care termenul de declarare a căii ordinare de atac nu expirase la data intrării în vigoare a legii noi, sunt supuse apelului. Apelul se judecă de către instanţa648 competentă conform legii noi, potrivit regulilor prevăzute de aceeaşi lege. (2) Cererile de recurs împotriva sentinţelor prevăzute la alin. (1) depuse anterior intrării în vigoare a legii noi se vor considera cereri de apel. (3) În cazul prevăzut la alin. (1), termenul de declarare a apelului se calculează potrivit art. 363 din Codul de procedură penală din 1968. (4) Deciziile pronunţate în apelurile soluţionate potrivit alin. (1) sunt definitive, în condiţiile art. 552 din Codul de procedură penală. ART. 10 din Legea nr.255/2013 (1) Apelurile aflate în curs de judecată la data intrării în vigoare a Codului de procedură penală se soluţionează de către aceeaşi instanţă, potrivit dispoziţiilor din legea nouă privitoare la apel. (2) Recursurile aflate în curs de judecată la data intrării în vigoare a Codului de procedură penală, declarate împotriva hotărârilor pentru care649 legea veche nu prevede calea de atac a apelului, se soluţionează de către aceeaşi instanţă, conform dispoziţiilor din legea nouă privitoare la apel. (3) Deciziile pronunţate în apelurile soluţionate potrivit alin. (1) şi (2) sunt definitive, în condiţiile art. 552 alin. (1) din Codul de procedură penală. ART. 409 ART. 362 Noile prevederi, similar celor anterioare, statuează expres care sunt persoanele care pot Persoanele care pot face Persoanele care pot face apel exercita calea de atac a apelului şi care sunt limitele în care hotărârile instanţei de fond pot fi apel Pot face apel: criticate. (1) Pot face apel: a) procurorul, în ce priveşte În acord cu decizia nr.190 din 26 februarie 2008 a Curţii Constituţionale, art.409 alin.1 lit.a din a) procurorul, referitor la latura penală şi latura civilă. Noul Cod de procedură penală prevede că procurorul poate face apel referitor la latura penală latura penală şi latura civilă; Apelul procurorului în ce şi civilă a cauzei. b) inculpatul, în ceea ce priveşte latura civilă este Cu privire la ceilalţi titulari ai căii de atac a apelului, respectiv inculpat, persoana vătămată şi priveşte latura penală şi inadmisibil în lipsa apelului partea civilă, nu se constată modificări. latura civilă; formulat de partea civilă, cu Singura menţiune care poate fi făcută este referitoare la apelul declarat de inculpat împotriva c) partea civilă, în ceea ce excepţia cazurilor în care unei sentinţe de achitare sau de încetare a procesului penal. Astfel, se observă că noua priveşte latura penală şi acţiunea civilă se exercită din reglementare nu mai preia prevederea existentă în Codul anterior, şi anume că apelul exercitat latura civilă, şi partea oficiu; în această situaţie poate viza inclusiv temeiurile achitării sau încetării procesului penal. responsabilă civilmente, în b) inculpatul, în ce priveşte Renunţarea la această menţiune nu are însă ca efect inadmisibilitatea apelului declarat pentru ceea ce priveşte latura latura penală şi latura civilă. motivul arătat, ci este determinată de inutilitatea prevederii examinate. civilă, iar referitor la latura Împotriva sentinţei de achitare Referitor la partea responsabilă civilmente se constată că în noua reglementare prevalează penală, în măsura în care sau de încetare a procesului dreptul acesteia de a exercita apel în privinţa laturii civile a procesului penal. Cu privire la latura soluţia din această latură a penal, inculpatul poate declara penală, admisibilitatea căii de atac este condiţionată de existenţa unei influenţe a soluţiei din influenţat soluţia în latura apel şi în ce priveşte temeiurile această latură a procesului asupra celei din latura civilă. civilă; achitării sau încetării procesului Cu caracter de noutate se observă că în categoria măsurilor care pot fi atacate cu apel au fost d) persoana vătămată, în penal; incluse amenzile judiciare aplicate martorului, expertului, interpretului sau avocatului. ceea ce priveşte latura c) partea vătămată, în ce Modificarea a fost determinată de practica neunitară existentă în prezent în această materie. penală; priveşte latura penală; În privinţa altor persoane fizice şi juridice care pot declara apel, Noul Cod de procedură e) martorul, expertul, d) partea civilă şi partea penală condiţionează exercitarea acestei căi de atac de existenţa unei vătămari a drepturilor interpretul şi avocatul, în responsabilă civilmente, în ce legitime ale acestor persoane, vătămare cauzată nemijlocit printr-o măsură sau printr-un act al650 ceea ce priveşte cheltuielile priveşte latura penală şi latura instanţei. Apelul în această situaţie poate viza doar dispoziţiile care au provocat vătămarea. judiciare, indemnizaţiile civilă; Această condiţie a exercitării căii de atac nu are caracter de noutate întrucât existenţa unui cuvenite acestora şi e) martorul, expertul, interes legitim este şi în prezent o condiţie pentru declararea unei căi de atac în cazul acestor amenzile judiciare aplicate; interpretul şi apărătorul, în ce persoane. f) orice persoană fizică ori priveşte cheltuielile judiciare Persoanele care pot declara apel pentru titularii acestui drept sunt aceleaşi şi în noua juridică ale cărei drepturi cuvenite acestora; reglementare, respectiv reprezentanţii legali, avocaţii, iar pentru inculpat soţul acestuia. legitime au fost vătămate f) orice persoană ale cărei nemijlocit printr-o măsură interese legitime au fost sau printr-un act al vătămate printr-o măsură sau instanţei, în ceea ce printr-un act al instanţei. priveşte dispoziţiile care au Apelul poate fi declarat pentru provocat asemenea persoanele prevăzute la lit. b) - vătămare. f) şi de către reprezentantul (2) Pentru persoanele legal, de către apărător, iar prevăzute la alin. (1) lit. b) - pentru inculpat, şi de către soţul f), apelul poate fi declarat şi acestuia. de către reprezentantul legal ori de către avocat, iar pentru inculpat, şi de către soţul acestuia. ART. 410 ART. 363 Termenul de declarare a apelului s-a modificat în privinţa momentului de la care acesta curge. Termenul de declarare a Termenul de declarare a În acest sens, s-a instituit o regulă cu caracter general stabilindu-se că termenul va curge pentru apelului apelului procuror, persoana vătămată şi părţi de la comunicarea copiei minutei. Implicit s-a înlăturat (1) Pentru procuror, Termenul de apel este de 10 distincţia existentă anterior cu privire la momentul diferit de la care curge acest termen în persoana vătămată şi părţi, zile, dacă legea nu dispune altfel. funcţie de prezenţa sau lipsa părţilor de la judecată. termenul de apel este de 10 Pentru procuror, termenul În ceea ce priveşte persoanele prevăzute de art.409 alin.1 lit.e s-a menţinut dispoziţia care zile, dacă legea nu dispune curge de la pronunţare. În statua că apelul poate fi declarat de îndată după pronunţarea încheierii atacate, dar nu mai altfel, şi curge de la cauzele în care procurorul nu a târziu de 10 zile de la pronunţarea sentinţei prin care s-a soluţionat fondul cauzei. comunicarea copiei minutei. participat la dezbateri, termenul Cu caracter de noutate, pentru persoanele menţionate în cuprinsul art.409 alin.1 lit.f s-a (2) În cazul prevăzut la curge de la înregistrarea la stabilit că termenul de apel de 10 zile curge de la data la care acestea au aflat despre actul sau art. 409 alin. (1) lit. e), parchet a adresei de trimitere a măsura care le-a provocat vătămarea. apelul poate fi exercitat de dosarului. După redactarea îndată după pronunţarea hotărârii, instanţa este obligată încheierii prin care s-a să trimită de îndată dosarul dispus asupra cheltuielilor procurorului, iar acesta este judiciare, indemnizaţiilor şi obligat să-l restituie după amenzilor judiciare şi cel expirarea termenului de apel.651 mai târziu în 10 zile de la Pentru partea care a fost pronunţarea sentinţei prin prezentă la dezbateri sau la care s-a soluţionat cauza. pronunţare, termenul curge de (3) Pentru persoanele la pronunţare. Pentru părţile prevăzute la art. 409 alin. care au lipsit atât la dezbateri, (1) lit. f), termenul de apel cât şi la pronunţare, precum şi este de 10 zile şi curge de la pentru inculpatul deţinut ori data la care acestea au aflat pentru inculpatul militar în despre actul sau măsura termen, militar cu termen redus, care a provocat vătămarea. rezervist concentrat, elev al unei instituţii militare de învăţământ, ori pentru inculpatul internat într-un centru de reeducare sau într-un institut medical-educativ, care au lipsit de la pronunţare, termenul curge de la comunicarea copiei de pe dispozitiv. În cazul prevăzut în art. 362 lit. e), calea de atac poate fi exercitată de îndată după pronunţarea încheierii prin care s-a dispus asupra cheltuielilor judiciare şi cel mai târziu în 10 zile de la pronunţarea sentinţei prin care s-a soluţionat cauza. Judecarea apelului se face numai după soluţionarea cauzei, afară de cazul când procesul a fost suspendat. ART. 411 ART. 364 Instituţia repunerii în termenul de apel este reglementată similar în Noul Cod de procedură Repunerea în termen Repunerea în termen penală. (1) Apelul declarat după Apelul declarat după expirarea Diferenţa constatată este referitoare la momentul de la care curge, în atare situaţie, termenul expirarea termenului termenului prevăzut de lege este de 10 zile de declarare a apelului, respectiv de la încetarea cauzei care a generat întârzierea prevăzut de lege este considerat ca fiind făcut în declarării căii de atac. Potrivit Codului de procedură penală anterior apelul exercitat în condiţiile652 considerat ca fiind făcut în termen, dacă instanţa de apel prevăzute de art.364 era considerat în termen dacă era declarat în cel mult 10 zile de la termen dacă instanţa de constată că întârzierea a fost începerea executării pedepsei sau a despăgubirilor civile. apel constată că întârzierea determinată de o cauză Prin noile dispoziţii legale se consacră expres caracterul definitiv al hotărârii primei instanţe a fost determinată de o temeinică de împiedicare, iar până la admiterea unei cereri de repunere în termenul de apel. cauză temeinică de cererea de apel a fost făcută în Se menţine, de asemenea, posibilitatea instanţei de apel de a suspenda executarea hotărârii împiedicare, iar cererea de cel mult 10 zile de la începerea apelate până la soluţionarea cererii de repunere în termenul de apel. apel a fost făcută în cel mult executării pedepsei sau a Această instituţie nu este incidentă în procedura redeschiderii procesului penal cerută de 10 zile de la încetarea despăgubirilor civile. persoana condamnată în lipsă. acesteia. Până la soluţionarea repunerii Un element de noutate constă în renunţarea la instituţia apelului peste termen urmând ca (2) Hotărârea este în termen, instanţa de apel lipsa persoanei de la proces să fie examinată prin prisma dispoziţiilor care reglementează definitivă până la momentul poate suspenda executarea redeschiderea procesului penal în cazul persoanei condamnate în lipsă. în care instanţa de apel hotărârii atacate. admite cererea de repunere ART. 365 în termen. Apelul peste termen (3) Până la soluţionarea Partea care a lipsit atât la repunerii în termen, toate termenele de judecată, cât instanţa de apel poate şi la pronunţare poate declara suspenda executarea apel şi peste termen, dar nu mai hotărârii atacate. târziu decât 10 zile de la data, (4) Dispoziţiile alin. (1) şi după caz, a începerii executării (3) nu se aplică în situaţia pedepsei sau a începerii redeschiderii procesului executării dispoziţiilor privind penal cerute de persoana despăgubirile civile. condamnată în lipsă. Apelul declarat peste termen nu suspendă executarea. Instanţa de apel poate suspenda executarea hotărârii atacate. ART. 412 ART. 366 Procedura de declarare a apelului este similară în privinţa elementelor pe care trebuie să le Declararea şi motivarea Declararea apelului cuprindă cererea de apel, singura menţiune suplimentară este cea referitoare la denumirea apelului Apelul se declară prin cerere instanţei care a pronunţat hotărârea atacată. (1) Apelul se declară prin scrisă. Cererea trebuie să Pentru persoanele care nu pot semna s-a abrogat posibilitatea atestării declaraţiei de apel de cerere scrisă, care trebuie cuprindă: numele, prenumele, către primarul sau secretarul consiliului local, ori de un funcţionar desemnat de aceştia din să conţină următoarele: codul numeric personal, localitatea de domiciliu. a) numărul dosarului, calitatea şi domiciliul, reşedinţa Posibilitatea confirmării în instanţă a cererii de apel nesemnate sau neatestate este limitată la data şi numărul sentinţei sau locuinţa declarantului, să primul termen de judecată cu procedura legal îndeplinită, spre deosebire de dispoziţiile653 sau încheierii atacate; indice hotărârea apelată şi anterioare care nu prevedeau un asemenea termen. b) denumirea instanţei numărul dosarului în care a fost Se instituie cu caracter obligatoriu declararea în scris şi motivarea scrisă a apelului, astfel care a pronunţat hotărârea pronunţată şi să fie semnată de calea de atac nu mai poate fi declarată şi motivată oral. atacată; persoana care face apel. c) numele, prenumele, Pentru persoana care nu codul numeric personal, poate să semneze, cererea va fi calitatea şi domiciliul, atestată de un grefier de la reşedinţa sau locuinţa, instanţa a cărei hotărâre se precum şi semnătura atacă sau de apărător. Cererea persoanei care declară poate fi atestată şi de primarul apelul. sau secretarul consiliului local, (2) Pentru persoana care ori de funcţionarul desemnat de nu poate să semneze, aceştia, din localitatea unde cererea va fi atestată de un domiciliază. grefier de la instanţa a cărei Cererea de apel nesemnată ori hotărâre se atacă sau de neatestată poate fi confirmată în avocat. instanţă de parte ori de (3) Cererea de apel reprezentantul ei. nesemnată ori neatestată Procurorul şi oricare dintre poate fi confirmată în părţile prezente la pronunţarea instanţă de parte ori de hotărârii pot declara apel oral în reprezentantul ei la primul şedinţa în care s-a pronunţat termen de judecată cu hotărârea. Instanţa ia act şi procedura legal îndeplinită. consemnează aceasta într-un (4) Apelul se motivează în proces-verbal. scris, arătându-se motivele ART. 374 de fapt şi de drept pe care Motivarea apelului se întemeiază. Motivele de apel se formulează în scris, prin cererea de apel sau printr-un memoriu separat, care trebuie să fie depus la instanţa de apel cel mai târziu până în ziua judecăţii. Motivele de apel se pot formula şi oral în ziua judecăţii.654 ART. 413 ART. 367 Procedura de depunere a căii de atac este similară celei anterioare, apelul urmând a se Instanţa la care se Instanţa la care se depune depune la instanţa a cărei hotărâre se atacă. depune apelul apelul Pentru persoanele aflate în stare de deţinere se menţine posibilitatea depunerii cererii şi la (1) Cererea de apel Cererea de apel se depune la administraţia locului de deţinere. întocmită în condiţiile instanţa a cărei hotărâre se prevăzute la art. 412 se atacă. depune la instanţa a cărei Persoana care se află în stare hotărâre se atacă. de deţinere poate depune (2) Persoana care se află cererea de apel şi la în stare de deţinere poate administraţia locului de depune cererea de apel şi la deţinere. administraţia locului de Dacă apelul este declarat oral, deţinere. aceasta se constată într-un (3) Cererea de apel proces-verbal. înregistrată sau atestată în Cererea de apel înregistrată condiţiile alin. (2) ori sau atestată în condiţiile art. 187 procesul-verbal întocmit de ori procesul-verbal întocmit de administraţia locului de administraţia locului de deţinere deţinere se înaintează de se înaintează de îndată instanţei îndată instanţei a cărei prevăzute în alin. 1. hotărâre este atacată. ART. 414 ART. 368 Renunţarea la apel nu a fost modificată prin Noul Cod de procedură penală. Renunţarea la apel Renunţarea la apel (1) După pronunţarea După pronunţarea hotărârii şi hotărârii şi până la până la expirarea termenului de expirarea termenului de declarare a apelului, părţile pot declarare a apelului, părţile renunţa în mod expres la şi persoana vătămată pot această cale de atac. renunţa în mod expres la Asupra renunţării, cu excepţia această cale de atac. apelului care priveşte latura (2) Asupra renunţării, cu civilă a cauzei, se poate reveni excepţia apelului care înăuntrul termenului pentru priveşte latura civilă a declararea apelului. cauzei, se poate reveni Renunţarea sau revenirea înăuntrul termenului pentru asupra renunţării poate să fie declararea apelului. făcută personal de parte sau655 (3) Renunţarea sau prin mandatar special. revenirea asupra renunţării poate să fie făcută personal sau prin mandatar special. ART. 415 ART. 369 Instituţia retragerii apelului nu a suferit modificări prin noua reglementare. Retragerea apelului Retragerea apelului (1) Până la închiderea Până la închiderea dezbaterilor la instanţa de dezbaterilor la instanţa de apel, apel, persoana vătămată şi oricare dintre părţi îşi poate oricare dintre părţi îşi pot retrage apelul declarat. retrage apelul declarat. Retragerea trebuie să fie făcută Retragerea trebuie să fie personal de parte sau prin făcută personal de parte mandatar special, iar dacă sau prin mandatar special, partea se află în stare de iar dacă partea se află în deţinere, printr-o declaraţie stare de deţinere, printr-o atestată sau consemnată într-un declaraţie atestată sau proces-verbal de către consemnată într-un proces- conducerea locului de deţinere. verbal de către Declaraţia de retragere se poate administraţia locului de face fie la instanţa a cărei deţinere. Declaraţia de hotărâre a fost atacată, fie la retragere se poate face fie instanţa de apel. la instanţa a cărei hotărâre Reprezentanţii legali pot a fost atacată, fie la instanţa retrage apelul cu respectarea, în de apel. ceea ce priveşte latura civilă, a (2) Reprezentanţii legali condiţiilor prevăzute de legea pot retrage apelul, cu civilă. Inculpatul minor nu poate respectarea, în ceea ce retrage apelul declarat personal priveşte latura civilă, a sau de reprezentantul său legal. condiţiilor prevăzute de Apelul declarat de procuror legea civilă. Inculpatul poate fi retras de procurorul minor nu poate retrage ierarhic superior. apelul declarat personal sau Apelul declarat de procuror şi de reprezentantul său legal. retras poate fi însuşit de partea (3) Apelul declarat de în favoarea căreia a fost procuror poate fi retras de declarat.656 procurorul ierarhic superior. (4) Apelul declarat de procuror şi retras poate fi însuşit de partea în favoarea căreia a fost declarat. ART. 416 ART. 370 Noul Cod de procedură penală menţine în acelaşi conţinut dispoziţiile anterioare privind Efectul suspensiv al Efectul suspensiv al apelului efectul suspensiv al apelului. apelului Apelul declarat în termen este Apelul declarat în termen suspensiv de executare, atât în este suspensiv de ce priveşte latura penală, cât şi executare, atât în ceea ce latura civilă, afară de cazul când priveşte latura penală, cât şi legea dispune altfel. în ceea ce priveşte latura civilă, în afară de cazul când legea dispune altfel. ART. 417 ART. 371 Noul Cod de procedură penală preia din Codul anterior şi reglementarea referitoare la efectul Efectul devolutiv al Efectul devolutiv al apelului şi devolutiv al apelului, inclusiv limitările existente în privinţa acestuia. apelului şi limitele sale limitele sale (1) Instanţa judecă apelul Instanţa judecă apelul numai numai cu privire la persoana cu privire la persoana care l-a care l-a declarat şi la declarat şi la persoana la care se persoana la care se referă referă declaraţia de apel şi declaraţia de apel şi numai numai în raport cu calitatea pe în raport cu calitatea pe care apelantul o are în proces. care apelantul o are în În cadrul limitelor arătate în proces. alineatul precedent, instanţa (2) În cadrul limitelor este obligată ca, în afară de prevăzute la alin. (1), temeiurile invocate şi cererile instanţa este obligată ca, în formulate de apelant, să afară de temeiurile invocate examineze cauza sub toate şi cererile formulate de aspectele de fapt şi de drept. apelant, să examineze cauza sub toate aspectele de fapt şi de drept.657 ART. 418 ART. 372 Efectul neagravării situaţiei unei părţi în propriul apel se menţine cu acelaşi conţinut prin Neagravarea situaţiei în Neagravarea situaţiei în noua reglementare. propriul apel propriul apel (1) Instanţa de apel, Instanţa de apel, soluţionând soluţionând cauza, nu poate cauza, nu poate crea o situaţie crea o situaţie mai grea mai grea pentru cel care a pentru cel care a declarat declarat apel. apel. De asemenea, în apelul (2) De asemenea, în declarat de procuror în favoarea apelul declarat de procuror unei părţi, instanţa de apel nu în favoarea unei părţi, poate agrava situaţia acesteia. instanţa de apel nu poate agrava situaţia acesteia. ART. 419 ART. 373 Efectul extensiv al apelului are conţinut identic în noua reglementare. Efectul extensiv al Efectul extensiv apelului Instanţa de apel examinează Instanţa de apel cauza prin extindere şi cu privire examinează cauza prin la părţile care nu au declarat extindere şi cu privire la apel sau la care acesta nu se părţile care nu au declarat referă, putând hotărî şi în apel sau la care acesta nu se privinţa lor, fără să poată crea referă, putând hotărî şi în acestor părţi o situaţie mai grea. privinţa lor, fără să poată crea acestor părţi o situaţie mai grea. ART. 420 ART. 375 Procedura judecării apelului este similară celei anterioare fiind structurată în cuprinsul unui Judecarea apelului Fixarea termenului de singur articol din Noul Cod de procedură penală, respectiv art.420. (1) Judecarea apelului se judecată şi prezenţa părţilor Astfel, dispoziţiile privind fixarea termenului de judecată, prezenţa procurorului, ordinea în face cu citarea părţilor şi a Preşedintele instanţei de apel, care se dă cuvântul şi judecarea apelului din cuprinsul art.375-378 din Codul anterior sunt persoanei vătămate. primind dosarul, fixează termen reunite într-o normă unică. (2) Judecarea apelului nu pentru judecarea apelului. Prevederile privind citarea părţilor şi a persoanei vătămate, prezenţa acestora şi a poate avea loc decât în Judecarea apelului se face cu procurorului, readministrarea probelor, administrarea unora noi şi ordinea în care se dă prezenţa inculpatului, când citarea părţilor. cuvântul în susţinerea căii de atac sunt identice cu cele din reglementarea anterioară. acesta se află în stare de Judecarea apelului nu poate Modificări se constată în privinţa ascultării inculpatului, noile dispoziţii legale statuând deţinere. avea loc decât în prezenţa obligativitatea audierii acestuia în măsura în care aceasta este posibilă. Art.378 alin.11 din Codul (3) Participarea inculpatului, când acesta se află anterior impunea ascultarea inculpatului în situaţia în care nu a fost audiat de către instanţa de procurorului la judecarea în stare de deţinere. fond, precum şi dacă în privinţa sa nu s-a pronunţat o soluţie de condamnare.658 apelului este obligatorie. ART. 376 Dispoziţiile cu caracter de noutate vizează apelurile declarate împotriva încheierilor care pot fi (4) Instanţa de apel Prezenţa procurorului atacate separat de hotărârea prin care se soluţionează fondul cauzei. Pentru acestea se instituie procedează la ascultarea Participarea procurorului la o nouă procedură de judecată care se va desfăşura în camera de consiliu, fără prezenţa părţilor, inculpatului, când aceasta judecarea apelului este pentru acestea legea prevăzând posibilitatea de a depune concluzii scrise. Noile dispoziţii legale este posibilă, potrivit obligatorie, oricare ar fi obiectul reglementează şi posibilitatea derogării de la această procedură, caz în care judecata se va regulilor de la judecata în cauzei. desfăşura în şedinţă publică. Primul tip de derogare este cel prevăzut expres de lege, astfel cum fond. ART. 377 rezultă din sintagma „dacă legea dispune altfel”, iar cel de-al doilea tip este de natură judiciară (5) Instanţa de apel poate Ordinea în care se dă fiind lăsat la aprecierea instanţei. readministra probele cuvântul administrate la prima Dacă la termenul fixat apelul instanţă şi poate administra este în stare de judecată, probe noi, în condiţiile art. preşedintele completului dă 100. cuvântul apelantului, apoi (6) Când apelul este în intimatului şi în urmă stare de judecată, procurorului. Dacă între preşedintele completului dă apelurile declarate se află şi cuvântul apelantului, apoi apelul procurorului, primul intimatului şi pe urmă cuvânt îl are acesta. procurorului. Dacă între În cazul în care procurorul sau apelurile declarate se află şi părţile invocă necesitatea apelul procurorului, primul administrării de noi probe, cuvânt îl are acesta. trebuie să indice probele şi (7) Procurorul şi părţile au mijloacele de probă cu ajutorul dreptul la replică cu privire cărora pot fi obţinute. la chestiunile noi ivite cu Dispoziţiile art. 67 se aplică în ocazia dezbaterilor. mod corespunzător. Inculpatului i se acordă Procurorul şi părţile au dreptul ultimul cuvânt. la replică cu privire la chestiunile (8) Instanţa verifică noi ivite cu ocazia dezbaterilor. hotărârea atacată pe baza Inculpatul are cel din urmă lucrărilor şi a materialului cuvântul. din dosarul cauzei, precum ART. 378 şi a oricăror probe Judecarea apelului administrate în faţa (1) Instanţa verifică hotărârea instanţei de apel. atacată pe baza lucrărilor şi a (9) În vederea soluţionării materialului din dosarul cauzei, apelului, instanţa, motivat, precum şi a oricăror probe noi,659 poate da o nouă apreciere administrate în faţa instanţei de probelor. apel. (10) Instanţa se pronunţă (1^1) Cu ocazia judecării asupra tuturor motivelor de apelului, instanţa este obligată apel invocate. să procedeze la ascultarea (11) La judecarea apelului inculpatului prezent, potrivit se aplică regulile de la dispoziţiilor cuprinse în Partea judecata în fond, în măsura specială, titlul II, capitolul II, în care în prezentul titlu nu atunci când acesta nu a fost există dispoziţii contrare. ascultat la instanţa de fond, (12) Apelul împotriva precum şi atunci când instanţa încheierilor care, potrivit de fond nu a pronunţat legii, pot fi atacate separat împotriva inculpatului o se judecă în camera de hotărâre de condamnare. consiliu fără prezenţa (2) În vederea soluţionării părţilor, care pot depune apelului, instanţa poate da o concluzii scrise, cu excepţia nouă apreciere probelor cazurilor în care legea administrate în faţa primei dispune altfel ori a celor în instanţe. care instanţa apreciază că (3) Instanţa este obligată să se este necesară judecata în pronunţe asupra tuturor şedinţă publică. motivelor de apel invocate. ART. 421 ART. 379 Soluţiile care pot fi pronunţate în urma judecării apelului sunt identice cu anterioare. Soluţiile la judecata în Soluţiile la judecata în apel Se constată o singură modificare referitoare la unul dintre cazurile care determină admiterea apel Instanţa, judecând apelul, apelului şi desfiinţarea sentinţei primei instanţe, respectiv cel vizând judecata care a avut loc în Instanţa, judecând apelul, pronunţă una dintre lipsa unei părţi nelegal citate, sau care legal citată a fost în imposibilitate de a se prezenta şi de a pronunţă una dintre următoarele soluţii: înştiinţa instanţa despre această imposibilitate. Nelegalitatea mai sus menţionată va putea fi următoarele soluţii: 1. respinge apelul, menţinând invocată doar de partea ale cărei drepturi au fost lezate, opiniile jurisprudenţiale majoritare 1. respinge apelul, hotărârea atacată: fiind şi anterior în acest sens. menţinând hotărârea a) dacă apelul este tardiv sau În materie se vor avea în vedere şi normele tranzitorii din cuprinsul art. 14 din Legea atacată: inadmisibil; nr.255/2013. a) dacă apelul este tardiv b) dacă apelul este nefondat; sau inadmisibil; 2. admite apelul şi: b) dacă apelul este a) desfiinţează sentinţa primei nefondat; instanţe, pronunţând o nouă660 2. admite apelul şi: hotărâre şi procedează potrivit a) desfiinţează sentinţa art. 345 şi urm. privind judecata primei instanţe şi pronunţă în fond; o nouă hotărâre procedând b) desfiinţează sentinţa primei potrivit regulilor referitoare instanţe şi dispune rejudecarea la soluţionarea acţiunii de către instanţa a cărei penale şi a acţiunii civile la hotărâre a fost desfiinţată, judecata în fond; pentru motivul că judecarea b) desfiinţează sentinţa cauzei la acea instanţă a avut loc primei instanţe şi dispune în lipsa unei părţi nelegal citate rejudecarea de către sau care, legal citată, a fost în instanţa a cărei hotărâre a imposibilitate de a se prezenta şi fost desfiinţată pentru de a înştiinţa instanţa despre motivul că judecarea cauzei această imposibilitate. la acea instanţă a avut loc în Rejudecarea de către instanţa a lipsa unei părţi nelegal cărei hotărâre a fost desfiinţată citate sau care, legal citată, se dispune şi atunci când există a fost în imposibilitate de a vreunul dintre cazurile de se prezenta şi de a înştiinţa nulitate prevăzute în art. 197 instanţa despre această alin. 2, cu excepţia cazului de imposibilitate, invocată de necompetenţă, când se dispune acea parte. Rejudecarea de rejudecarea de către instanţa către instanţa a cărei competentă. hotărâre a fost desfiinţată se dispune şi atunci când există vreunul dintre cazurile de nulitate absolută, cu excepţia cazului de necompetenţă, când se dispune rejudecarea de către instanţa competentă. ART. 14 din Legea nr.255/2013 (1) Rejudecarea cauzei de către instanţa a cărei hotărâre a fost desfiinţată661 ori de către instanţa competentă, dispusă după intrarea în vigoare a Codului de procedură penală, se desfăşoară conform legii noi. (2) În cauzele în care rejudecarea s-a dispus anterior intrării în vigoare a Codului de procedură penală, dispoziţiile art. 5 - 10 se aplică în mod corespunzător. ART. 422 ART. 381 Nu se constată modificări privind cuprinsul dispoziţiei legale. Chestiunile Chestiuni complementare complementare Instanţa, deliberând asupra Instanţa, deliberând apelului, face, când este cazul, asupra apelului, face, atunci aplicaţia dispoziţiilor privitoare când este cazul, aplicarea la reluarea dezbaterilor şi a celor dispoziţiilor privitoare la privitoare la repararea pagubei, reluarea dezbaterilor şi a la măsurile asigurătorii, la celor privind rezolvarea cheltuielile judiciare şi la orice acţiunii civile, măsurile alte probleme de care depinde asigurătorii, cheltuielile soluţionarea completă a judiciare şi orice alte apelului. De asemenea, instanţa aspecte de care depinde de apel verifică dacă s-a făcut o soluţionarea completă a justă aplicare de către prima apelului. De asemenea, instanţă a dispoziţiilor privitoare instanţa de apel verifică la computarea reţinerii şi dacă s-a făcut o justă arestării şi adaugă, dacă este aplicare de către prima cazul, timpul de arestare scurs instanţă a dispoziţiilor după pronunţarea hotărârii privitoare la deducerea atacate cu apel. duratei reţinerii, arestării Instanţa deliberează şi preventive, arestului la hotărăşte asupra oricărei alte domiciliu sau internării probleme de care depinde662 medicale şi adaugă, dacă soluţionarea completă a este cazul, timpul de apelului. arestare scurs după pronunţarea hotărârii atacate cu apel. ART. 423 ART. 382 Soluţia de admitere a apelului este prezentată similar în ambele reglementări, astfel Desfiinţarea hotărârii Desfiinţarea hotărârii hotărârea se desfiinţează în limitele stabilite de efectul devolutiv şi extensiv al apelului şi în (1) În caz de admitere a În caz de admitere a apelului, privinţa faptelor şi persoanelor vizate de calea de atac. apelului, hotărârea atacată hotărârea atacată se De asemenea, desfiinţarea dispusă poate viza ambele laturi ale procesului penal sau doar una se desfiinţează, în limitele desfiinţează în întregime, dar în dintre acestea. dispoziţiilor privind efectul limitele prevăzute în art. 371 şi devolutiv şi extensiv al 373. apelului. Hotărârea poate fi desfiinţată (2) Hotărârea poate fi numai cu privire la unele fapte desfiinţată numai cu privire sau persoane, ori numai în ce la unele fapte sau persoane priveşte latura penală sau civilă, ori numai în ceea ce dacă aceasta nu împiedică justa priveşte latura penală sau soluţionare a cauzei. civilă, dacă aceasta nu Când prima instanţă a dispus împiedică justa soluţionare arestarea inculpatului, instanţa a cauzei. de apel poate menţine măsura (3) În caz de desfiinţare a arestării în caz de desfiinţare a hotărârii, instanţa de apel hotărârii. poate menţine măsura arestării preventive. ART. 424 ART. 383 Conţinutul deciziei nu a suferit modificări de esenţă prin noile dispoziţii legale. Conţinutul deciziei Conţinutul deciziei În cazul soluţiei de rejudecare, se remarcă, menţinerea obligativităţii indicării ultimului act instanţei de apel şi (1) Decizia instanţei de apel procedural valabil întocmit de instanţa a cărei hotărâre se desfiinţează. În lipsa acestei menţiuni comunicarea acesteia trebuie să cuprindă în partea legea instituie prezumţia că toate actele procedurale întocmite de instanţa a cărei hotărâre a (1) Decizia instanţei de introductivă menţiunile fost desfiinţată sunt nule de drept. apel trebuie să cuprindă în prevăzute în art. 355, iar în Având în vedere modificările aduse prin Noul Cod de procedură penală referitor la partea introductivă expunere, temeiurile de fapt şi comunicarea hotărârilor, deciziile instanţelor de apel se vor comunica procurorului, părţilor, menţiunile prevăzute la art. de drept care au dus, după caz, persoanei vătămate şi administraţiei locului de deţinere. 402, iar în expunere la respingerea sau admiterea temeiurile de fapt şi de apelului, precum şi temeiurile663 drept care au dus, după caz, care au dus la adoptarea la respingerea sau oricăreia dintre soluţiile admiterea apelului, precum prevăzute în art. 379 pct. 2. şi temeiurile care au dus la Dispozitivul trebuie să cuprindă adoptarea oricăreia dintre soluţia dată de instanţa de apel, soluţiile prevăzute la art. data pronunţării deciziei şi 421. Dispozitivul cuprinde menţiunea că pronunţarea s-a soluţia dată de instanţa de făcut în şedinţă publică. apel, data pronunţării (1^1) Dispoziţiile art. 350 se deciziei şi menţiunea că aplică în mod corespunzător. pronunţarea s-a făcut în (2) În cazul când inculpatul s-a şedinţă publică. aflat în stare de deţinere, în (2) Instanţa de apel se expunere şi dispozitiv trebuie să pronunţă asupra măsurilor se arate timpul care se deduce preventive potrivit din pedeapsă. dispoziţiilor referitoare la (3) Când s-a dispus conţinutul sentinţei. rejudecarea, decizia trebuie să (3) În cazul în care indice care este ultimul act inculpatul se află în stare de procedural rămas valabil de la arest preventiv sau de arest care procesul penal trebuie să-şi la domiciliu, în expunere şi reia cursul. dispozitiv se arată timpul care se deduce din pedeapsă. (4) Când s-a dispus rejudecarea, decizia trebuie să indice care este ultimul act procedural rămas valabil de la care procesul penal trebuie să îşi reia cursul, în caz contrar toate actele procedurale fiind desfiinţate de drept. (5) Decizia instanţei de apel se comunică procurorului, părţilor, persoanei vătămate şi664 administraţiei locului de deţinere. ART. 425 ART. 385 Limitele rejudecării sunt aceleaşi ca în reglementarea anterioară. Limitele rejudecării Limitele rejudecării Astfel, instanţa de fond va avea şi potrivit noii proceduri obligaţia de a se conforma (1) Instanţa de rejudecare Instanţa de rejudecare trebuie dispoziţiilor cuprinse în decizia de rejudecare. trebuie să se conformeze să se conformeze hotărârii Se menţine posibilitatea agravării situaţiei inculpatului în cazul în care rejudecarea are loc ca hotărârii instanţei de apel, instanţei de apel, în măsura în urmare a admiterii apelului declarat de procuror în defavoarea acestuia sau de persoana în măsura în care situaţia de care situaţia de fapt rămâne cea vătămată. fapt rămâne cea avută în avută în vedere la soluţionarea Se păstrează în integralitate dispoziţiile privind limitele rejudecării. vedere la soluţionarea apelului. apelului. Dacă hotărârea a fost (2) Dacă hotărârea a fost desfiinţată în apelul desfiinţată în apelul procurorului, declarat în procurorului, declarat în defavoarea inculpatului sau în defavoarea inculpatului sau apelul părţii vătămate, instanţa în apelul persoanei care rejudecă poate pronunţa şi vătămate, instanţa care o pedeapsă mai grea decât cea rejudecă poate agrava arătată în art. 372 alin. 2 şi art. soluţia dată de prima 373. instanţă. Când hotărârea este (3) Când hotărârea este desfiinţată numai cu privire la desfiinţată numai cu privire unele fapte sau persoane, ori la unele fapte sau persoane numai în ce priveşte latura ori numai în ceea ce penală sau civilă, instanţa de priveşte latura penală sau rejudecare se pronunţă în civilă, instanţa de limitele în care hotărârea a fost rejudecare se pronunţă în desfiinţată. limitele în care hotărârea a fost desfiinţată. CAPITOLUL III^1 Contestația reprezintă o altă cale ordinară de atac alături de apel. Textul de lege care Contestaţia constituie cadrul normativ general în această materie a fost adoptat prin O.U.G. nr 3/2014, ulterior intrării în vigoare a Noului Cod de procedură penală. ART. 425^1 Dispoziția legală devine incidentă în cazul în care nu există norme derogatorii care să prevadă Declararea şi o altă procedură. soluţionarea contestaţiei Legea prevede expres care sunt situațiile în care poate fi exercitată această cale de atac. (1) Calea de atac a Astfel, contestaţia poate fi formulată împotriva următoarelor hotărâri:665 contestaţiei se poate -încheierea prin care judecătorul de drepturi și libertăți sau instanța dispun luarea măsurii exercita numai atunci când internării nevoluntare în vederea efectuării expertizei medico- legale psihiatrice, precum și legea o prevede expres, prelungirea acestei măsuri - art.184 alin.14-19, 21, 25 din Noul Cod de procedură penală prevederile prezentului -încheierea prin care în cursul urmăririi penale, judecătorul de drepturi și libertăți dispune articol fiind aplicabile când asupra măsurilor preventive - art.204 din Noul Cod de procedură penală legea nu prevede altfel. -încheierea prin care, în procedura camerei preliminare, judecătorul de cameră preliminară (2) Pot face contestaţie dispune asupra măsurilor preventive - 205 din Noul Cod de procedură penală procurorul şi subiecţii -încheierea prin care, în cursul judecății, instanța dispune, în primă instanță, asupra măsurilor procesuali la care hotărârea preventive - art.206 din Noul Cod de procedură penală atacată se referă, precum şi -încheierea prin care se dispune luarea sau ridicarea măsurii obligării provizorii la tratament persoanele ale căror medical a suspectului sau inculpatului - art.246 alin.7, 9 și 11 din Noul Cod de procedură penală interese legitime au fost -încheierea prin care se dispune luarea măsurii internării medicale provizorii a suspectului sau vătămate prin aceasta, în inculpatului - art.248 alin.8 și 13 din Noul Cod de procedură penală termen de 3 zile, care curge -încheierea prin care judecătorul de drepturi și libertăţi soluționează propunerea procurorului de la pronunţare pentru de valorificare a bunurilor mobile sechestrate în cursul urmăririi penale - art.2522 alin. 4-7 din procuror şi de la Noul Cod de procedură penală comunicare pentru celelalte -încheierea prin care judecătorul de cameră preliminară, în procedura plângerii împotriva persoane, dispoziţiile art. soluțiilor de neurmărire sau netrimitere în judecată, pronunţă soluţia prevăzută de art.341 411 alin. (1) aplicându-se în alin.7 pct.2 lit.c - art.341 alin.9-11 din Noul Cod de procedură penală mod corespunzător. -încheierea judecătorului de cameră preliminară, în condițiile art.347 din Noul Cod de (3) Contestaţia se depune procedură penală la judecătorul de drepturi şi -încheierea dată în primă instanță prin care s-a dispus suspendarea cauzei - art.367 alin.4 și 5 libertăţi, judecătorul de din Noul Cod de procedură penală cameră preliminară sau, -încheierea prin care s-a dispus suspendarea judecății în caz de extrădare activă - art.368 alin.1, după caz, la instanţa care a 3 și 4 din Noul Cod de procedură penală pronunţat hotărârea care se -încheierea prin care s-a dispus suspendarea hotărârii supuse revizuirii, odată cu admiterea în atacă şi se motivează până principiu a cererii de revizuire sau ulterior acesteia - art.460 alin.2 din Noul Cod de procedură la termenul stabilit pentru penală soluţionare, dispoziţiile art. - încheierea prin care se dispun sau se revocă măsuri preventive față de persoana juridică 415 aplicându-se în mod art.493 alin.7 și 8 din Noul Cod de procedură penală corespunzător. -sentința prin care instanța rezolvă cererea de reabilitare - art.535 din Noul Cod de procedură (4) La soluţionarea penală contestaţiei, dispoziţiile art. -încheierea prin care judecătorul de cameră preliminară se pronunță asupra cererii procurorului 416 şi art. 418 se aplică în de luare a măsurii de siguranță a confiscării speciale sau a desființării unui înscris, în cazul în mod corespunzător; în care s-a dispus clasarea sau renunțarea la urmărire penală - art.5491 alin4 și 5 din Noul Cod de cadrul acestor limite, la procedură penală soluţionarea contestaţiei -hotărârea prin care judecătoria soluționează cererea sau propunerea de liberare condiționată -666 împotriva încheierii privind art.587 alin.3 din Noul Cod de procedură penală o măsură preventivă se -hotărârea prin care instanța se pronunță asupra cererii de amânare a executării pedepsei - poate dispune o măsură art.589 alin.7 din Noul Cod de procedură penală mai puţin gravă decât cea -hotărârea prin care instanța se pronunță asupra cererii de întrerupere a executării pedepsei - solicitată sau decât cea art.592 alin.3 și art.593 alin.3 din Noul Cod de procedură penală dispusă prin încheierea -încheierea prin care judecătorul se pronunță cu privire la aplicarea amnistiei și grațierii, atunci contestată ori se pot când intervin după rămânerea definitivă a hotărârii - art.596 alin3 din Noul Cod de procedură modifica obligaţiile din penală conţinutul măsurii -hotărârilor pronunțate în primă instanță în materia executării - art.597 alin.7 și 8 din Noul Cod contestate. de procedură penală (5) Contestaţia se Titularii acestei căi de atac sunt procurorul și ceilalți subiecți procesuali la care se referă soluţionează de către hotărârea atacată, precum și persoanele ale căror interese legitime au fost vătămate prin judecătorul de drepturi şi hotărâre. libertăţi, respectiv de către Termenul de exercitare a contestației este de 3 zile dacă legea nu prevede altfel și curge de la judecătorul de cameră pronunțare pentru procuror și de la comunicare pentru celelalte persoane. Sunt incidente preliminară de la instanţa dispozițiile privind repunerea în termenul de contestație astfel cum sunt reglementate de superioară celei sesizate art.411. sau, după caz, de către Contestația se depune la judecătorul de drepturi și libertăți, judecătorul de cameră instanţa superioară celei preliminară sau judecătorul care a pronunțat soluția contestată și trebuie motivată până la sesizate, respectiv de termenul stabilit pentru soluționarea acesteia. Legea prevede posibilitatea retragerii completul competent al contestației cu respectarea dispozițiilor art.415 din Codul de procedură penală. Înaltei Curţi de Casaţie şi Contestația va suspenda executarea hotărârii atacate și nu poate agrava situația juridică a Justiţie, în şedinţă publică, contestatorului, dispozițiile art.416 și 418 aplicându-se corespunzător. Astfel, legea prevede cu participarea posibilitatea instituirii unei măsuri preventive mai puțin grave decât cea solicitată sau dispusă și procurorului. posibilitatea modificării obligațiilor din conținutul măsurii cotestate. (6) La soluţionarea Competența de soluționare a contestației revine judecătorului de drepturi și libertăți, contestaţiei se citează respectiv judecătorului de cameră preliminară de la instanța superioară celei sesizate sau, după persoana care a făcut caz, instanței superioare celei sesizate. Ședința de judecată este publică și se va desfășura cu contestaţia, precum şi participarea obligatorie a procurorului. subiecţii procesuali la care Persoana care a făcut contestația și subiecții procesuali la care se referă hotărârea contestată hotărârea atacată se referă, se citează. De asemenea, dispozițiile privind asigurarea asistenței juridice obligatorii se aplică în dispoziţiile art. 90 şi art. 91 mod corespunzător. aplicându-se în mod Contestația se va soluționa prin decizie, aceasta fiind definitivă. corespunzător. Soluțiile care pot fi pronunțate sunt următoarele: (7) Contestaţia se -respingerea contestației în cazul în care aceasta este tardivă, inadmisibilă sau nefondată soluţionează prin decizie, -admiterea contestației și, după caz: care nu este supusă niciunei - desființarea hotărârii atacate și soluționarea cauzei sau667 căi de atac, putându-se -desființarea hotărârii atacate și dispunerea rejudecării cauzei de către judecătorul sau instanța pronunţa una dintre care a pronunțat-o, când se constată nerespectarea dispozițiilor privind citarea. următoarele soluţii: 1. respingerea contestaţiei, cu menţinerea hotărârii atacate: a) când contestaţia este tardivă sau inadmisibilă; b) când contestaţia este nefondată; 2. admiterea contestaţiei şi: a) desfiinţarea hotărârii atacate şi soluţionarea cauzei; b) desfiinţarea hotărârii atacate şi dispunerea rejudecării cauzei de către judecătorul sau completul care a pronunţat-o, atunci când se constată că nu au fost respectate dispoziţiile privind citarea. CAPITOLUL V CAPITOLUL IV O modificare substanţială intervenită în privinţa acestei căi extraordinare de atac vizează Căile extraordinare de Căile extraordinare de atac cazurile în care poate fi exercitată. atac Astfel, cazurile de contestaţie în anulare prevăzute de Codul de procedură penală anterior s- au păstrat, dar au fost reformulate, fiind introduse şi o serie de cazuri noi care constituiau anterior motive de recurs. SECŢIUNEA 1 SECŢIUNEA I Primul caz de contestaţie în anulare din noua reglementare reuneşte primele două cazuri Contestaţia în anulare Contestaţia în anulare prevăzute de art.386 alin.1 lit.a şi b din Codul de procedură penală anterior, cu singura diferenţă că vizează judecata în apel şi nu în recurs, ca urmare a abrogării dispoziţiilor privind această din ART. 426 ART. 386 urmă cale de atac. Astfel, dat fiind scopul urmărit de legiuitor de oferire a tuturor garanţiilor Cazurile de contestaţie în Cazurile de contestaţie în pentru a se asigura prezenţa unei părţi la proces, atât nelegala citare, cât şi imposibilitatea de anulare anulare prezentare a unei părţi legal citate, dar care nu poate înştiinţa instanţa despre acest fapt Împotriva hotărârilor Împotriva hotărârilor penale constituie cazuri de contestaţie în anulare şi în Noul Cod, fiind prevăzute în cuprinsul unei penale definitive se poate definitive se poate face singure dispoziţii legale. Acest caz de contestaţie în anulare va genera probleme de aplicare668 face contestaţie în anulare contestaţie în anulare în întrucât se constată o suprapunere între acesta şi cazul de redeschidere a procesului penal în în următoarele cazuri: următoarele cazuri: cazul judecăţii în lipsa persoanei condamnate, urmând ca instanţele să procedeze, după caz, la o a) când judecata în apel a a) când procedura de citare a calificare a căii de atac exercitate astfel încât procedura aleasă să-i fie favorabilă condamnatului. avut loc fără citarea legală a părţii pentru termenul la care s- Cel de-al doilea caz de contestaţie în anulare este asemănător celui prevăzut de Codul unei părţi sau când, deşi a judecat cauza de către instanţa anterior în cuprinsul art.386 alin.1 lit.c, cu diferenţa că nu sancţionează omisiunea instanţei de legal citată, a fost în de recurs nu a fost îndeplinită control judiciar de a se pronunţa asupra unei cauze de încetare a procesului penal, ci nelegala imposibilitate de a se conform legii; condamnare a inculpatului, indiferent de stadiul procesului (fond sau apel), fără observarea prezenta şi de a înştiinţa b) când partea dovedeşte că la incidenţei unei astfel de cauze. instanţa despre această termenul la care s-a judecat Cazurile de contestaţie în anulare prevăzute de Noul Cod de procedură penală în cuprinsul imposibilitate; cauza de către instanţa de recurs art.426 alin.1 literele c-g constituiau anterior motive de recurs fundamentate pe existenţa unor b) când inculpatul a fost a fost în imposibilitate de a se nulităţi absolute. condamnat, deşi existau prezenta şi de a încunoştinţa Astfel, pronunţarea hotărârii de alt complet decât cel care a luat parte la dezbaterea pe fond probe cu privire la o cauză instanţa despre această a cauzei se regăseşte în cuprinsul art.3859 alin.1 pct.3 teza a 2-a din Codul de procedură penală de încetare a procesului împiedicare; anterior; nelegala compunere a completului ori existenţa unui caz de incompatibilitate în penal; c) când instanţa de recurs nu art.3859 alin.1 pct.3 teza 1 şi 3; lipsa procurorului sau a inculpatului de la judecată atunci când c) când hotărârea a fost s-a pronunţat asupra unei cauze aceasta era obligatorie potrivit legii în art.3859 alin.1 pct.5; lipsa avocatului când asistenţa pronunţată de alt complet de încetare a procesului penal juridică era obligatorie în art.3859 alin.1 pct.6, iar nerespectarea publicităţii şedinţei de judecată decât cel care a luat parte la dintre cele prevăzute în art. 10 în art.3859 alin.1 pct 4 din acelaşi cod. dezbaterea pe fond a alin. 1 lit. f) - i^1), cu privire la Cazul de contestaţie în anulare prevăzut de art.426 alin.1 lit.h din Noul Cod de procedură procesului; care existau probe în dosar; penală, constând în omisiunea audierii inculpatului, dacă audierea era legal posibilă, este d) când instanţa nu a fost d) când împotriva unei asemănător celui prevăzut de art.386 alin.1 lit.e din Codul anterior, cu menţiunea că această compusă potrivit legii ori a persoane s-au pronunţat două nelegalitate poate viza atât judecata în fond cât şi cea din apel, spre deosebire de existat un caz de hotărâri definitive pentru reglementarea anterioară care face referire expresă la calea de atac a recursului. incompatibilitate; aceeaşi faptă; Cazul de contestaţie în anulare prevăzut de art.426 alin.1 lit.i din Noul Cod de procedură e) când judecata a avut e) când, la judecarea penală preia integral dispoziţiile art.386 alin.1 lit.d din Codul anterior. loc fără participarea recursului sau la rejudecarea Concluzionând se constată că, abrogarea dispoziţiilor care reglementau calea ordinară de atac procurorului sau a cauzei de către instanţa de a recursului a generat extindera sferei de aplicare a contestaţiei în anulare, prin includerea inculpatului, când aceasta recurs, inculpatul prezent nu a unora dintre nelegalităţile sancţionate anterior cu nulitate absolută în sfera de incidenţă a era obligatorie, potrivit fost ascultat, iar ascultarea acestei căi extraordinare de atac. legii; acestuia este obligatorie potrivit f) când judecata a avut art. 385^14 alin. 1^1 ori art. loc în lipsa avocatului, când 385^16 alin. 1. asistenţa juridică a inculpatului era obligatorie, potrivit legii; g) când şedinţa de judecată nu a fost publică,669 în afară de cazurile când legea prevede altfel; h) când instanţa nu a procedat la audierea inculpatului prezent, dacă audierea era legal posibilă; i) când împotriva unei persoane s-au pronunţat două hotărâri definitive pentru aceeaşi faptă. ART. 427 ART. 387 Cererea de contestaţie în anulare este reglementată fără diferenţe semnificative faţă de Cererea de contestaţie în Cererea de contestaţie dispoziţiile anterioare. anulare Contestaţia în anulare poate fi Legea nouă dă posibilitatea părţilor, persoanei vătămate şi procurorului de a exercita această (1) Contestaţia în anulare făcută de oricare dintre părţi, iar cale extraordinară de atac pentru oricare dintre cazurile prevăzute de lege. Prin urmare, dispare poate fi făcută de oricare contestaţia pentru motivele limitarea existentă în Codul de procedură penală anterior referitor la posibilitatea procurorului dintre părţi, de persoana prevăzute în art. 386 lit. c) şi d), de a exercita această cale de atac doar în anumite cazuri expres prevăzute. vătămată sau de către şi de procuror. Indicarea cazului de contestaţie şi motivarea acestuia este obligatorie fără excepţie. procuror. În cererea de contestaţie în (2) În cererea de anulare pentru motivele contestaţie în anulare prevăzute în art. 386 lit. a) - c) şi contestatorul trebuie să e) trebuie să se arate toate arate cazurile de cazurile de contestaţie pe care le contestaţie pe care le poate invoca contestatorul şi invocă, precum şi motivele toate motivele aduse în sprijinul aduse în sprijinul acestora. acestora. ART. 428 ART. 388 Termenul de introducere a contestaţiei în anulare în noua reglementare este de 10 zile şi Termenul de introducere Termenul de introducere curge de la data la care persoana împotriva căreia se face executarea a luat cunoştinţă de a contestaţiei în anulare Contestaţia în anulare pentru hotărârea a cărei anulare se cere. Spre deosebire de dispoziţiile anterioare se observă (1) Contestaţia în anulare motivele arătate în art. 386 lit. a) modificarea momentului de la care curge termenul arătat mai sus. pentru motivele prevăzute - c) şi e) poate fi introdusă de Dispoziţiile legale nu stabilesc momentul de la care curge termenul mai sus menţionat pentru la art. 426 poate fi către persoana împotriva căreia celelalte părţi, persoana vătămată sau procuror, aceste persoane nefiind vizate de executare. În introdusă în 10 zile de la se face executarea, cel mai lipsa unei prevederi exprese, pentru aceşti titulari termenul de 10 zile ar putea să curgă de la data când persoana târziu în 10 zile de la începerea data la care iau cunoştinţă de hotărâre în orice mod. împotriva căreia se face executării, iar de către celelalte Contestaţia fundamentată pe dispoziţiile art.426 lit.b nu este condiţionată de vreun termen.670 executarea a luat părţi, în termen de 30 de zile de cunoştinţă de hotărârea a la data pronunţării hotărârii a cărei anulare se cere. cărei anulare se cere. (2) Contestaţia în anulare Contestaţia pentru cazul pentru cazul prevăzut la art. prevăzut în art. 386 lit. d) poate 426 lit. b) poate fi introdusă fi introdusă oricând. oricând. ART. 429 ART. 389 În raport de modificările aduse prin Noul Cod de procedură penală cazurilor de contestaţie în Instanţa competentă Instanţa competentă anulare a fost necesară şi schimbarea competenţei de soluţionare a acesteia. (1) Contestaţia în anulare Contestaţia în anulare pentru Astfel, calea extraordinară de atac se va judeca de către instanţa care a pronunţat hotărârea a se introduce la instanţa care cazurile prevăzute în art. 386 lit. cărei anulare se cere, cu excepţia celei fundamentate pe invocarea autorităţii de lucru judecat, a pronunţat hotărârea a a) - c) şi e) se introduce la caz în care competenţa va aparţine tot instanţei la care a rămas definitivă ultima hotărâre. cărei anulare se cere. instanţa de recurs care a (2) Contestaţia în anulare pronunţat hotărârea a cărei pentru cazul în care se anulare se cere. invocă autoritatea de lucru Contestaţia pentru cazul judecat se introduce la prevăzut în art. 386 lit. d) se instanţa la care a rămas introduce la instanţa la care a definitivă ultima hotărâre. rămas definitivă ultima hotărâre. ART. 430 ART. 390 Dispoziţiile privind posibilitatea suspendării executării hotărârii a cărei anulare se cere se Suspendarea executării Suspendarea executării menţin. Până la soluţionarea Până la soluţionarea contestaţiei în anulare, contestaţiei în anulare, instanţa instanţa sesizată, luând sesizată, luând concluziile concluziile procurorului, procurorului, poate suspenda poate suspenda executarea executarea hotărârii a cărei hotărârii a cărei anulare se anulare se cere. cere. ART. 431 ART. 391 Etapa examinării admisibilităţii în principiu a contestaţiei în anulare va urma aceeaşi Admiterea în principiu Admiterea în principiu procedură ca cea existentă anterior, cu menţiunea că se va desfăşura în camera de consiliu. (1) Instanţa examinează Instanţa examinează admisibilitatea în principiu, admisibilitatea în principiu a în camera de consiliu, fără cererii de contestaţie prevăzute citarea părţilor. în art. 386 lit. a) - c) şi e), fără (2) Instanţa, constatând citarea părţilor.671 că cererea de contestaţie în Instanţa constatând că anulare este făcută în cererea de contestaţie este termenul prevăzut de lege, făcută în termenul prevăzut de că motivul pe care se lege, că motivul pe care se sprijină contestaţia este sprijină contestaţia este dintre dintre cele prevăzute la art. cele prevăzute în art. 386 şi că în 426 şi că în sprijinul sprijinul contestaţiei se depun contestaţiei se depun ori se ori se invocă dovezi care sunt la invocă dovezi care sunt la dosar, admite în principiu dosar, admite în principiu contestaţia şi dispune citarea contestaţia şi dispune părţilor interesate. citarea părţilor interesate. ART. 432 ART. 392 Procedura de judecare a contestaţiei în anulare nu a suferit modificări. Procedura de judecare Procedura de judecare Poate fi remarcată corelarea căii de atac ce poate fi exercitată împotriva hotărârii pronunţate (1) La termenul fixat La termenul fixat pentru în contestaţia în anulare cu modificările aduse prin Noul Cod de procedură penală căilor pentru judecarea judecarea contestaţiei în ordinare de atac. contestaţiei în anulare, anulare, instanţa, ascultând Astfel, se observă că hotărârile de tipul celor mai sus menţionate vor fi supuse doar căii de instanţa, ascultând părţile şi părţile şi concluziile atac a apelului ca urmare a abrogării dispoziţiilor privind recursul. concluziile procurorului, procurorului, dacă găseşte dacă găseşte contestaţia contestaţia întemeiată, întemeiată, desfiinţează desfiinţează prin decizie prin decizie hotărârea a hotărârea a cărei anulare se cere cărei anulare se cere şi şi procedează fie de îndată, fie procedează fie de îndată, fie acordând un termen, după caz, acordând un termen, după la rejudecarea recursului, sau la caz, la rejudecarea apelului rejudecarea cauzei după casare. sau la rejudecarea cauzei Când condamnatul se află în după desfiinţare. stare de deţinere, dispoziţiile (2) În cazul în care prin art. 375 alin. 2 şi 3 se aplică în contestaţia în anulare se mod corespunzător. invocă autoritatea de lucru Judecarea contestaţiei judecat, judecarea prevăzute în art. 386 lit. d) se contestaţiei se face cu face cu citarea părţilor citarea părţilor interesate în interesate în cauza în care s-a cauza în care s-a pronunţat pronunţat ultima hotărâre. ultima hotărâre. Instanţa, Instanţa, ascultând părţile şi ascultând părţile şi concluziile procurorului, dacă672 concluziile procurorului, găseşte contestaţia întemeiată, dacă găseşte contestaţia desfiinţează prin decizie sau, întemeiată, desfiinţează după caz, prin sentinţă, ultima prin decizie sau, după caz, hotărâre sau acea parte din prin sentinţă ultima ultima hotărâre cu privire la care hotărâre sau acea parte din există autoritate de lucru ultima hotărâre cu privire la judecat. care există autoritate de Sentinţa dată în contestaţie lucru judecat. este supusă apelului, iar decizia (3) Judecarea contestaţiei dată în apel este supusă în anulare nu poate avea loc recursului. decât în prezenţa inculpatului, când acesta se află în stare de deţinere. (4) Sentinţa dată în contestaţia în anulare este supusă apelului, iar decizia dată în apel este definitivă. SECŢIUNEA a 2-a Instituţia nu are corespondent Recursul în casaţie este o cale extraordinară de atac introdusă prin Noul Cod de procedură Recursul în casaţie în actuala reglementare. penală având drept scop judecarea conformităţii hotărârii atacate cu regulile de drept aplicabile, prin urmare acesta va viza exclusiv legalitatea hotărârii şi nu chestiuni de fapt. ART. 433 Această cale de atac este de competenţa exclusivă a Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. Scopul recursului în casaţie şi instanţa competentă Recursul în casaţie urmăreşte să supună Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie judecarea, în condiţiile legii, a conformităţii hotărârii atacate cu regulile de drept aplicabile. ART. 434 Fiind o cale extraordinară de atac, recursul în casaţie poate fi exercitat numai împotriva Hotărârile supuse hotărârilor definitive, respectiv împotriva deciziilor pronunţate de curţile de apel ca instanţe de recursului în casaţie control judiciar. (1) Pot fi atacate cu Hotărârile care nu sunt susceptibile a fi atacate cu recurs în casaţie sunt prevăzute expres, recurs în casaţie deciziile fiind următoarele:673 pronunţate de curţile de - deciziile prin care instanţa de apel a dispus rejudecarea cauzei apel, ca instanţe de apel, cu - hotărârile pronunţate după rejudecarea cauzei ca urmare a admiterii cererii de revizuire excepţia deciziilor prin care - hotărârile de respingere a cererii de redeschidere a procesului penal în cazul judecării în lipsă s-a dispus rejudecarea - hotărârile pronunţate în materia executării pedepselor cauzelor. - hotărârile pronunţate în materia reabilitării (2) Nu pot fi atacate cu - soluţiile pronunţate cu privire la infracţiuni pentru care acţiunea penală se pune în mişcare la recurs în casaţie: plângerea prealabilă a persoanei vătămate a) hotărârile pronunţate - soluţiile pronunţate ca urmare a aplicării procedurii privind recunoaşterea învinuirii după rejudecarea cauzei ca - hotărârile pronunţate ca urmare a admiterii acordului de recunoaştere a vinovăţiei. urmare a admiterii cererii Un aspect esenţial care trebuie menţionat referitor la această cale extraordinară de atac de revizuire; constă în faptul că, dacă este exercitată de procuror, ea nu poate avea drept scop obţinerea b) hotărârile de unei soluţii de condamnare pentru un inculpat achitat definitiv. respingere a cererii de În materie urmează a se avea în vedere şi dispoziţiile cu caracter tranzitoriu din cuprinsul redeschidere a procesului art.11, 12 şi 13 din Legea nr.255/2013. penal în cazul judecării în lipsă; c) hotărârile pronunţate în materia executării pedepselor şi a reabilitării; d) hotărârile pronunţate în materia reabilitării; e) soluţiile pronunţate cu privire la infracţiuni pentru care acţiunea penală se pune în mişcare la plângerea prealabilă a persoanei vătămate; f) soluţiile pronunţate ca urmare a aplicării procedurii privind recunoaşterea învinuirii; g) hotărârile pronunţate ca urmare a admiterii acordului de recunoaştere a vinovăţiei. (3) Recursul în casaţie exercitat de procuror674 împotriva hotărârilor prin care s-a dispus achitarea inculpatului nu poate avea ca scop obţinerea condamnării acestuia de către instanţa de recurs în casaţie. ART. 11 din Legea nr.255/2013 (1) Deciziile pronunţate în apel înainte de intrarea în vigoare a Codului de procedură penală cu privire la care termenul de declarare a căii ordinare de atac prevăzute de legea anterioară nu expirase la data intrării în vigoare a legii noi sunt supuse recursului în casaţie. (2) În cazurile prevăzute la alin. (1), termenul de 30 de zile de declarare a recursului în casaţie curge după cum urmează: a) de la data intrării în vigoare a Codului de procedură penală, pentru procuror şi pentru părţile cu privire la care legea anterioară nu prevedea obligaţia comunicării deciziei de apel, precum şi pentru părţile cărora decizia le-a fost comunicată anterior intrării în vigoare a Codului de procedură675 penală; b) de la data comunicării, pentru părţile cărora decizia le-a fost comunicată după data intrării în vigoare a Codului de procedură penală. (3) Cererile de recurs împotriva deciziilor prevăzute la alin. (1), depuse anterior intrării în vigoare a legii noi, se vor considera cereri de recurs în casaţie. (4) Soluţionarea recursului în casaţie este supusă dispoziţiilor Codului de procedură penală. (5) Deciziile prevăzute la alin. (1) devin definitive la data intrării în vigoare a Codului de procedură penală. ART. 12 din Legea nr.255/2013 (1) Recursurile în curs de judecată la data intrării în vigoare a legii noi, declarate împotriva hotărârilor care au fost supuse apelului potrivit legii vechi, rămân în competenţa aceleiaşi instanţe şi se judecă potrivit dispoziţiilor legii vechi privitoare la recurs. (2) În cazul prevăzut la alin. (1), prin derogare de la676 dispoziţiile art. 552 alin. (1) din Codul de procedură penală, hotărârea instanţei de apel rămâne definitivă la data soluţionării recursului, dacă acesta a fost respins ori dacă a fost admis şi procesul a luat sfârşit în faţa instanţei de recurs. (3) Hotărârile pronunţate în recursul soluţionat potrivit alin. (1) nu pot fi atacate cu recurs în casaţie. ART. 13 din Legea nr.255/2013 Hotărârile rămase definitive anterior intrării în vigoare a legii noi nu pot fi atacate cu recurs în casaţie în condiţiile legii noi. ART. 435 Termenul de declarare a recursului în casaţie este de 30 de zile indiferent de titularul care îl Termenul de declarare a exercită şi curge de la data comunicării deciziei din apel. recursului în casaţie Recursul în casaţie poate fi introdus de către părţi sau procuror în termen de 30 de zile de la data comunicării deciziei instanţei de apel. ART. 436 Persoanele care pot exercita această cale extraordinară de atac sunt: Declararea recursului în - procurorul, în privinţa oricăreia dintre laturile procesului penal casaţie - inculpatul, împotriva hotărârilor prin care s-a dispus condamnarea, renunţarea la aplicarea (1) Pot formula cerere de pedepsei sau amânarea aplicării pedepsei ori încetarea procesului penal, atât în ceea ce priveşte recurs în casaţie: latura penală cât şi latura civilă a) procurorul, în ceea ce - partea civilă şi partea responsabilă civilmente, în privinţa laturii civile, iar referitor la latura priveşte latura penală şi penală, în măsura în care soluţia din această latură a influenţat-o pe cea din latura civilă. latura civilă; Se observă că legiuitorul a omis inserarea persoanei vătămate printre titularii recursului în677 b) inculpatul, în ceea ce casaţie. priveşte latura penală şi Părţile pot exercita această cale extraordinară de atac numai prin intermediul unui avocat latura civilă, împotriva care îndeplineşte condiţiile legale pentru a putea formula concluzii la Înalta Curte de Casaţie şi hotărârilor prin care s-a Justiţie. dispus condamnarea, Se prevede posibilitatea retragerii recursului în casaţie, procedura fiind similară cu cea renunţarea la aplicarea existentă în cazul apelului. pedepsei sau amânarea Noile dispoziţii legale instituie regula nedeclarării recursului în casaţie omisso medio, regulă aplicării pedepsei ori existentă în reglementarea anterioară în cazul recursului (art.3851 alin.4 din Codul de procedură încetarea procesului penal; penală anterior). Astfel, decizia instanţei de apel prin care a fost respins apelul nu poate fi c) partea civilă şi partea atacată cu recurs în casaţie de persoanele care nu au exercitat calea de atac a apelului ori când responsabilă civilmente, în apelul acestora a fost retras. ceea ce priveşte latura civilă, iar referitor la latura penală, în măsura în care soluţia din această latură a influenţat soluţia în latura civilă. (2) Inculpatul, partea civilă şi partea responsabilă civilmente pot formula cerere de recurs în casaţie numai prin intermediul unui avocat care poate pune concluzii în faţa Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. (3) Până la închiderea dezbaterilor la instanţa de recurs, părţile şi procurorul îşi pot retrage recursul în casaţie declarat. Retragerea trebuie să fie făcută personal de parte sau prin mandatar special, iar dacă partea se află în stare de deţinere, printr-o declaraţie atestată sau consemnată într-un proces-verbal de678 către conducerea locului de deţinere. Declaraţia de retragere se poate face fie la instanţa a cărei hotărâre a fost atacată, fie la instanţa de recurs. (4) Reprezentanţii legali pot retrage recursul în casaţie cu respectarea, în ceea ce priveşte latura civilă, a condiţiilor prevăzute de legea civilă. Inculpatul minor nu poate retrage recursul în casaţie declarat personal sau de reprezentantul său legal. (5) Recursul în casaţie declarat de procuror poate fi retras de procurorul ierarhic superior. (6) Decizia instanţei de apel prin care a fost respins apelul nu poate fi atacată cu recurs în casaţie de persoanele care nu au exercitat calea de atac a apelului ori când apelul acestora a fost retras. ART. 437 Recursul în casaţie se formulează cu caracter obligatoriu în scris şi va cuprinde: Motivarea recursului în - numele şi prenumele, domiciliul sau reşedinţa părţii, numele, prenumele şi domiciliul casaţie profesional al avocatului sau, după caz, numele şi prenumele procurorului care exercită recursul (1) Cererea de recurs în în casaţie, precum şi parchetul din care acesta face parte casaţie se formulează în - indicarea hotărârii care se atacă scris şi va cuprinde: - indicarea cazurilor de recurs în casaţie pe care se întemeiază cererea şi motivarea acestora a) numele şi prenumele, - semnătura persoanei care exercită recursul în casaţie şi/sau semnătura avocatului. domiciliul sau reşedinţa Cererii de recurs în casaţie i se vor anexa înscrisurile invocate în cuprinsul ei. părţii, numele, prenumele şi679 domiciliul profesional al avocatului sau, după caz, numele şi prenumele procurorului care exercită recursul în casaţie, precum şi organul judiciar din care acesta face parte; b) indicarea hotărârii care se atacă; c) indicarea cazurilor de recurs în casaţie pe care se întemeiază cererea şi motivarea acestora; d) semnătura persoanei care exercită recursul în casaţie şi/sau semnătura avocatului. (2) La cerere se anexează toate înscrisurile invocate în motivarea acesteia. ART. 438 Noul Cod de procedură penală stabileşte un număr de 5 cazuri în care poate fi exercitată Cazurile în care se poate această cale extraordinară de atac. face recurs în casaţie Primul caz are în vedere nerespectarea dispoziţiilor privind competenţa după materie sau (1) Hotărârile sunt supuse după calitatea persoanei, dar numai în situaţia în care judecata s-a desfăşurat la o instanţă casării în următoarele inferioară în grad celei legal competente. Cazul de casare vizează constatarea unei nulităţi cazuri: absolute, respectiv a celei determinate de încălcarea normelor privind competenţa după 1. în cursul judecăţii nu au materie sau după calitatea persoanei. Incidenţa nulităţii absolute prevăzute de art.281 alin.1 fost respectate dispoziţiile lit.b din Noul Cod de procedură penală şi admiterea căii extraordinare de atac este condiţionată privind competenţa după în acest caz de desfăşurarea judecăţii la o instanţă inferioară în grad celei competente din punct materie sau după calitatea de vedere legal. persoanei, atunci când Se observă preluarea în esenţă a cazului de casare prevăzut de art.3859 alin.1 pct.1 din Codul judecata a fost efectuată de de procedură penală anterior. o instanţă inferioară celei Cel de-al doilea caz de recurs în casaţie are în vedere greşita condamnare a inculpatului legal competente; pentru o faptă care nu este prevăzută de legea penală. Se constată preluarea cazului de recurs 2. *** Abrogat prevăzut de art.3859 alin.1 pct.13 din Codul de procedură penală anterior. 3. *** Abrogat Al treilea caz de recurs în casaţie este incident în cazul greşitei încetări a procesului penal, 4. *** Abrogat acesta regăsindu-se în cuprinsul motivului de recurs prevăzut de art.3859 alin.1 pct.16 din Codul680 5. *** Abrogat de procedură penală anterior. 6. *** Abrogat Cel de-al patrulea caz de recurs în casaţie sancţionează omisiunea constatării graţierii, 7. inculpatul a fost respectiv greşita aplicare a actului de graţiere. Încălcarea acestor dispoziţii constituiau anterior condamnat pentru o faptă motivul de recurs prevăzut de art.3859 pct.15 din Codul de procedură penală. care nu este prevăzută de Ultimul caz de recurs în casaţie are în vedere aplicarea unor pedepse în alte limite decât cele legea penală; prevăzute de lege, fiind preluat conţinutul cazului de casare prevăzut de art.3859 pct.14 din 8. în mod greşit s-a dispus Codul de procedură penală anterior. încetarea procesului penal; Exercitarea acestei căi extraordinare de atac este condiţionată de neinvocarea cazurilor mai 9. *** Abrogat sus menţionate pe calea apelului sau în cursul judecării apelului. În cazul în care aceste critici au 10. *** Abrogat fost invocate în apel, pentru ca recursul în casaţie să fie admisibil, trebuie să fi fost respinse sau 11. nu s-a constatat instanţa să fi omis să se pronunţe asupra lor. graţierea sau în mod greşit Noile dispoziţii legale permit promovarea acestei căi de atac o singură dată, astfel odată s-a constatat că pedeapsa respins, recursul în casaţie nu mai poate fi declarat de persoana care l-a iniţiat anterior, chiar aplicată inculpatului a fost dacă se invocă un alt caz de nelegalitate decât cel iniţial. graţiată; 12. s-au aplicat pedepse în alte limite decât cele prevăzute de lege. 13. *** Abrogat 14. *** Abrogat (2) Cazurile prevăzute la alin. (1) pot constitui temei al casării hotărârii doar dacă nu au fost invocate pe calea apelului sau în cursul judecării apelului ori dacă, deşi au fost invocate, au fost respinse sau instanţa a omis să se pronunţe asupra lor. (3) În cazul în care cererea de recurs în casaţie a fost respinsă, partea sau procurorul care a declarat recursul în casaţie nu mai poate formula o nouă cerere împotriva aceleiaşi681 hotărâri, indiferent de motivul invocat. ART. 439 Sub aspectul instanţei abilitate să primească cererea de recurs în casaţie se constată că Procedura de comunicare aceasta este instanţa a cărei hotărâre se atacă. Procedura prevede posibilitatea anexării de (1) Cererea de recurs în înscrisuri doveditoare, fiind necesară şi depunerea de copii pentru procuror şi celelalte părţi ale casaţie împreună cu procesului. înscrisurile anexate se O primă măsură ce se dispune din punct de vedere procesual după primirea unui recurs în depun, însoţite de copii casaţie constă în comunicarea de copii de pe cererea de recurs, precum şi de pe înscrisurile care pentru procuror şi părţi, la o însoţesc, procurorului şi părţilor. Această măsură se aduce la îndeplinire din dispoziţia instanţa a cărei hotărâre se preşedintelui instanţei a cărei hotărâre se atacă sau a unui judecător delegat de acesta. atacă. Comunicarea mai sus menţionată are drept scop facilitarea depunerii de concluzii scrise de (2) Preşedintele instanţei către părţi şi procuror, legea oferindu-le această posibilitate. Termenul de depunere a a cărei hotărâre se atacă ori concluziilor scrise este de 10 zile şi curge de la primirea comunicărilor. Depunerea concluziilor judecătorul delegat de către scrise nu este obligatorie. acesta va comunica O altă măsură procesuală care se aduce la îndeplinire în termen de 5 zile de la primirea procurorului şi părţilor copii concluziilor scrise sau de la expirarea termenului de depunere a acestora, constă în înaintarea de pe cererea de recurs în dosarului la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, instanţă competentă să soluţioneze această cale casaţie şi celelalte înscrisuri extraordinară de atac. Şi această măsură se execută din dispoziţia preşedintelui instanţei sau a doveditoare, cu menţiunea judecătorului delegat de către acesta. că se pot depune concluziile Legea prevede însă şi o excepţie de la această procedură. scrise în termen de 10 zile Astfel, în situaţia în care cererea de recurs în casaţie nu este formulată prin intermediul unui de la primirea avocat care poate pune concluzii în faţa Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie sau este formulată comunicărilor, la aceeaşi împotriva unei hotărâri de tipul celor prevăzute la art. 434 alin. 2, respectiv împotriva căreia nu instanţă. se poate exercita o astfel de cale de atac, preşedintele instanţei sau judecătorul delegat de (3) Nedepunerea de către către acesta va restitui părţii, pe cale administrativă, cererea de recurs în casaţie. părţi şi procuror de O verificare a îndeplinirii procedurii de comunicare a cererii de recurs în casaţie, precum şi a concluzii scrise nu împiedică condiţiilor impuse de lege pentru avocatul prin intermediul căruia s-a depus cererea şi, de judecarea recursului în asemenea, a caracterului complet al acesteia se va realiza şi de către magistratul asistent de la casaţie. Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie care are obligaţia să complinească lacunele procedurale ivite. (4) În termen de 5 zile de Verificările efectuate de către magistratul asistent se vor materializa într-un raport scris. la depunerea concluziilor scrise sau de la expirarea termenului de depunere a acestora, preşedintele instanţei sau judecătorul delegat de către acesta va682 înainta Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie dosarul cauzei, cererea de recurs în casaţie, înscrisurile anexate, dovezile de comunicare efectuate, precum şi, după caz, concluziile scrise. (4^1) În cazul în care cererea de recurs în casaţie nu este formulată prin intermediul unui avocat care poate pune concluzii în faţa Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie sau este formulată împotriva unei hotărâri prevăzute la art. 434 alin. (2), preşedintele instanţei sau judecătorul delegat de către acesta restituie părţii, pe cale administrativă, cererea de recurs în casaţie. (5) În cazul în care nu este îndeplinită procedura de comunicare prevăzută la alin. (2) şi (4) ori dacă aceasta nu este completă, magistratul-asistent de la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, desemnat cu verificarea îndeplinirii procedurii de comunicare şi de întocmire a raportului referitor la cererea de recurs în casaţie, va îndeplini sau va completa, după caz, procedura.683 ART. 440 Următoarea etapă în soluţionarea unui recurs în casaţie constă în examinarea admisibilităţii în Admiterea în principiu principiu a cererii, etapă existentă în procedura de judecată a fiecăreia dintre căile (1) Admisibilitatea cererii extraordinare de atac. de recurs în casaţie se Examinarea admisibilităţii cererii de recurs în casaţie are loc în camera de consiliu şi se examinează în camera de realizează de un complet format dintr-un judecător, după depunerea raportului magistratului- consiliu de un complet asistent şi după îndeplinirea legală a procedurii de comunicare. format din un judecător, Soluţiile care pot fi pronunţate cu privire la cererea de recurs în casaţie în această etapă sunt după depunerea raportului următoarele: magistratului-asistent şi - respingerea cererii în cazul în care aceasta nu este făcută în termenul prevăzut de lege, dacă atunci când procedura de nu s-au respectat dispoziţiile art.434, art.436 alin.1, 2 şi 6, art.437 şi art.438, precum şi dacă comunicare este legal cererea este vădit nefondată. Soluţia se dispune prin încheiere, aceasta fiind definitivă. îndeplinită. - se ia act de retragerea cererii în situaţia în care persoana care a exercitat calea de atac (2) Dacă cererea de hotărâşte în acest sens. Soluţia se dispune, de asemenea, prin încheiere. recurs în casaţie nu este - admiterea în principiu a cererii şi trimiterea cauzei în vederea judecării recursului în casaţie, în făcută în termenul prevăzut cazul în care sunt îndeplinite condiţiile prevăzute de art.434-438. de lege sau dacă nu s-au respectat dispoziţiile art. 434, art. 436 alin. (1), (2) şi (6), art. 437 şi 438 ori dacă cererea este vădit nefondată, instanţa respinge, prin încheiere definitivă, cererea de recurs în casaţie. (3) Dacă cererea de recurs în casaţie a fost retrasă, instanţa ia act de retragere, prin încheiere. (4) În cazul în care instanţa constată că cererea îndeplineşte condiţiile prevăzute la art. 434 - 438, dispune prin încheiere admiterea în principiu a cererii de recurs în casaţie şi trimite cauza în vederea judecării recursului în684 casaţie. ART. 441 Similar celorlalte căi extraordinare de atac şi în cazul recursului în casaţie se poate dispune Suspendarea executării motivat suspendarea, în tot sau în parte, a executării hotărârii atacate. (1) Instanţa care admite Măsura poate fi luată de către completul care admite în principiu cererea de recurs în casaţie în principiu cererea de sau de către cel care îl judecă. recurs în casaţie sau Corelativ cu suspendarea executării hotărârii recurate instanţa poate impune respectarea completul care judecă unora dintre obligaţiile prevăzute de art.215 alin.1 şi 2 din Noul Cod de procedură penală. recursul în casaţie poate Nerespectarea obligaţiilor stabilite poate atrage revocarea suspendării şi implicit reluarea suspenda motivat, în tot sau executării pedepsei. Revocarea suspendării se poate dispune de către instanţă din oficiu sau la în parte, executarea cererea procurorului. hotărârii, putând impune Măsura suspendării executării pedepsei se aduce la îndeplinire prin instanţa de executare. respectarea de către condamnat a unora dintre obligaţiile prevăzute la art. 215 alin. (1) şi (2). (2) În cazul în care persoana condamnată nu respectă obligaţiile impuse prin încheiere, completul care va judeca recursul în casaţie, din oficiu sau la cererea procurorului, poate dispune revocarea măsurii suspendării şi reluarea executării pedepsei. (3) Aducerea la îndeplinire a dispoziţiilor de suspendare a executării hotărârii şi supravegherea respectării obligaţiilor impuse se fac prin instanţa de executare.685 ART. 442 Judecarea recursului în casaţie este supusă rigorilor efectului devolutiv, acesta fiind Efectul devolutiv şi reglementat similar căii ordinare de atac a apelului. limitele sale Cauza va fi examinată numai cu privire la cazul de casare invocat prin cererea de recurs în (1) Instanţa judecă casaţie. recursul în casaţie numai cu privire la persoana care l-a declarat şi la persoana la care se referă declaraţia de recurs în casaţie şi numai în raport cu calitatea pe care recurentul o are în proces. (2) Instanţa de recurs în casaţie examinează cauza numai în limitele motivelor de casare prevăzute la art. 438, invocate în cererea de recurs în casaţie. ART. 443 Efectul extensiv al recursului în casaţie este reglementat similar apelului, prin urmare calea Efectul extensiv şi extraordinară de atac se va examina prin extindere şi cu privire la părţile care nu au declarat limitele sale recurs în casaţie sau la care acesta nu se referă, instanţa fiind abilitată să hotărască şi în privinţa (1) Instanţa examinează lor. cauza prin extindere şi cu S-a preluat şi limitarea adusă efectului extensiv, respectiv de a nu se crea o situaţie mai grea privire la părţile care nu au părţii referitor la care s-a extins calea extraordinară de atac. declarat recurs în casaţie S-a reglementat expres posibilitatea procurorului de a cere, chiar după expirarea termenului sau la care acesta nu se prevăzut de lege, extinderea recursului în casaţie declarat de el în privinţa altor persoane, cu referă, putând hotărî şi în respectarea principiului non reformatio in pejus. privinţa lor, fără să poată crea acestor părţi o situaţie mai grea. (2) Procurorul, chiar după expirarea termenului de recurs în casaţie, poate cere extinderea recursului în casaţie declarat de el în termen şi faţă de alte persoane decât acelea la care s-a referit, fără a se686 putea crea acestora o situaţie mai grea. ART. 444 Conţinutul principiului non reformatio in pejus este identic cu cel instituit pentru judecarea Neagravarea situaţiei în apelului. propriul recurs în casaţie (1) Instanţa, soluţionând cauza, nu poate crea o situaţie mai grea pentru cel care a declarat recursul în casaţie. (2) În recursul în casaţie declarat de procuror în favoarea unei părţi, instanţa de recurs în casaţie nu poate agrava situaţia acesteia. ART. 445 Ulterior admiterii în principiu, pentru judecarea recursului în casaţie este obligatorie citarea Prezenţa părţilor şi a părţilor. De asemenea, se vor aplica dispoziţiile art.90 şi art.93 alin.5 din Noul Cod de procedură procurorului penală privind asistenţa juridică obligatorie. (1) Judecarea recursului Participarea procurorului la judecată este obligatorie. în casaţie admis în principiu se face cu citarea părţilor. Dispoziţiile art. 90 şi art. 93 alin. (5) se aplică în mod corespunzător. (2) Participarea procurorului la judecarea recursului în casaţie este obligatorie. ART. 446 Textul de lege stabileşte ordinea acordării cuvântului în susţinerea recursului în casaţie. Judecarea recursului în Astfel, similar căii ordinare de atac a apelului, prima care are cuvântul este partea care a casaţie exercitat calea de atac, respectiv procurorul în cazul în care este titularul recursului în casaţie. (1) Preşedintele Ulterior îşi prezintă concluziile intimatul, iar ultimul procurorul în situaţia în care acesta nu este completului dă cuvântul titularul căii de atac care se judecă. recurentului, apoi Legea prevede şi dreptul la replică cu privire la chestiunile noi care apar în timpul intimatului şi procurorului. dezbaterilor.687 Dacă între recursurile în casaţie declarate se află şi recursul procurorului, primul cuvânt îl are acesta. (2) Procurorul şi părţile au dreptul la replică cu privire la chestiunile noi ivite cu ocazia dezbaterilor. ART. 447 Obiectul judecăţii desfăşurate de Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie se rezumă la examinarea Verificarea legalităţii legalităţii hotărârii atacate, prin prisma cazurilor de recurs în casaţie invocate în cerere de către hotărârii titularul căii de atac. Instanţa este obligată să se pronunţe asupra tuturor cazurilor de recurs în casaţie invocate prin cerere de procuror sau de părţi, verificând exclusiv legalitatea hotărârii atacate. ART. 448 Soluţiile pe care le poate pronunţa instanţa după judecarea recursului în casaţie sunt Soluţiile la judecata următoarele: recursului în casaţie -respingerea recursului în casaţie şi menţinerea hotărârii atacate, dacă se constată că acesta (1) Instanţa, judecând este nefondat; recursul în casaţie, -admiterea recursului în casaţie, casarea hotărârii atacate, şi: pronunţă una dintre a) achitarea inculpatului sau încetarea procesului penal ori înlăturarea greşitei aplicări a legii; următoarele soluţii: b) rejudecarea de către instanţa de apel ori de către instanţa competentă material sau după 1. respinge recursul în calitatea persoanei, dacă se constată incidenţa celorlalte cazuri de casare prevăzute la art.438. casaţie, menţinând În situaţia în care soluţia dispusă este aceea de achitare a inculpatului, de încetare a hotărârea atacată, dacă procesului penal ori de înlăturare a greşitei aplicări a legii, instanţa de recurs în casaţie recursul în casaţie este desfiinţează şi hotărârea primei instanţe, dacă se constată aceleaşi încălcări de lege ca în decizia nefondat; recurată. 2. admite recursul în În cazul condamnatulului care se află în cursul executării pedepsei, instanţa, în situaţia în care casaţie, casând hotărârea admite calea de atac şi casează cu trimitere, dispune asupra stării de libertate a acestuia, atacată, şi: putând lua o măsură preventivă. a) îl achită pe inculpat sau Soluţiile care se pot dispune după admiterea recursului în casaţie, în situaţia în care acesta dispune încetarea vizează latura civilă a procesului penal, sunt următoarele: procesului penal ori înlătură - înlăturarea nelegalităţii constatate;688 greşita aplicare a legii; - rejudecarea de către instanţa a cărei hotărâre a fost casată, în condiţiile art.448 alin.1 pct.2 b) dispune rejudecarea de lit.b. către instanţa de apel ori de În materie urmează a se avea în vedere dispoziţiile cu caracter tranzitoriu din cuprinsul art.14 către instanţa competentă din Legea nr.255/2013. material sau după calitatea persoanei, dacă sunt incidente celelalte cazuri de casare prevăzute la art. 438. (2) Dacă recursul în casaţie vizează greşita soluţionare a laturii civile, instanţa, după admiterea recursului, înlătură nelegalitatea constatată sau dispune rejudecarea de către instanţa a cărei hotărâre a fost casată, în condiţiile alin. (1) pct. 2 lit. b). (3) În cazul prevăzut la alin. (1) pct. 2 lit. a) instanţa de recurs în casaţie desfiinţează şi hotărârea primei instanţe, dacă se constată aceleaşi încălcări de lege ca în decizia recurată. (4) În cazul în care condamnatul se găseşte în cursul executării pedepsei, instanţa, admiţând recursul în casaţie şi pronunţând casarea cu trimitere, dispune asupra stării de libertate a acestuia, putând lua o măsură preventivă. ART. 14 din Legea689 nr.255/2013 (1) Rejudecarea cauzei de către instanţa a cărei hotărâre a fost desfiinţată ori de către instanţa competentă, dispusă după intrarea în vigoare a Codului de procedură penală, se desfăşoară conform legii noi. (2) În cauzele în care rejudecarea s-a dispus anterior intrării în vigoare a Codului de procedură penală, dispoziţiile art. 5 - 10 se aplică în mod corespunzător. ART. 449 În cazul soluţionării favorabile a recursului în casaţie, limitele casării vor fi în acord cu Desfiinţarea hotărârii şi prevederile art.442 şi 443 din Noul Cod de procedură penală care reglementează efectul conţinutul deciziei devolutiv şi extensiv al căii extraordinare de atac. (1) În caz de admitere a Astfel, hotărârea se poate desfiinţa numai cu privire la unele fapte sau persoane ori numai în recursului în casaţie, ceea ce priveşte latura penală sau civilă, cu condiţia ca aceasta să nu împiedice justa soluţionare hotărârea atacată se a cauzei. casează în limitele Art.449 stabileşte cuprinsul deciziei instanţei de recurs în casaţie, astfel: prevăzute la art. 442 şi 443. - în partea introductivă, se inserează menţiunile prevăzute la art.402; (2) Hotărârea poate fi - în expunere se menţionează temeiurile de drept care au dus la respingerea sau admiterea desfiinţată numai cu privire recursului în casaţie; la unele fapte sau persoane - în dispozitiv trebuie să se regăsească soluţia pronunţată de instanţă, data pronunţării deciziei ori numai în ceea ce şi menţiunea că pronunţarea s-a făcut în şedinţă publică. priveşte latura penală sau În cazul în care se dispune rejudecarea, în hotărâre trebuie să se precizeze care este ultimul civilă, dacă aceasta nu act procedural rămas valabil de la care procesul penal trebuie să îşi reia cursul. împiedică justa soluţionare a cauzei. (3) Decizia instanţei de recurs în casaţie trebuie să cuprindă, în partea690 introductivă, menţiunile prevăzute la art. 402, iar în expunere, temeiurile de drept care au dus la respingerea sau admiterea recursului în casaţie. Dispozitivul trebuie să cuprindă soluţia pronunţată de instanţa de recurs în casaţie, data pronunţării deciziei şi menţiunea că pronunţarea s-a făcut în şedinţă publică. (4) Când s-a dispus rejudecarea, decizia trebuie să indice care este ultimul act procedural rămas valabil de la care procesul penal trebuie să îşi reia cursul. ART. 450 În situaţia în care s-a dispus casarea cu trimitere, limitele în care va avea loc rejudecarea sunt Limitele judecării identice cu cele prevăzute în cazul rejudecării dispuse în apel. (1) Instanţa de rejudecare Astfel, este obligatorie respectarea dispoziţiilor din cuprinsul hotărârii de casare de către trebuie să se conformeze instanţa de rejudecare, în măsura în care situaţia de fapt rămâne neschimbată. De asemenea, în hotărârii instanţei de recurs caz de casare parţială, rejudecarea va viza numai faptele sau persoanele la care se face referire în casaţie, în măsura în care în hotărârea de casare. situaţia de fapt rămâne cea avută în vedere la admiterea recursului în casaţie. (2) Când hotărârea este desfiinţată numai cu privire la unele fapte sau persoane, instanţa se pronunţă în limitele în care hotărârea a fost casată.691 ART. 451 Procedura de rejudecare după casarea cu trimitere se desfăşoară potrivit dispoziţiilor care Procedura de rejudecare reglementează judecata în primă instanţă, respectiv în apel. Rejudecarea cauzei după casarea hotărârii atacate se desfăşoară potrivit dispoziţiilor cap. II sau III din titlul III al părţii speciale, care se aplică în mod corespunzător. SECŢIUNEA a 3-a Secţiunea II Hotărârile penale care pot fi supuse revizuirii potrivit Noului Cod de procedură penală sunt Revizuirea Revizuirea aceleaşi cu cele menţionate în reglementarea anterioară. ART. 452 ART. 393 Hotărârile supuse Hotărârile supuse revizuirii revizuirii Hotărârile judecătoreşti (1) Hotărârile definitive pot fi supuse revizuirii, judecătoreşti definitive pot atât cu privire la latura penală fi supuse revizuirii atât cu cât şi cu privire la latura civilă. privire la latura penală, cât Când o hotărâre priveşte mai şi cu privire la latura civilă. multe infracţiuni sau mai multe (2) Când o hotărâre persoane, revizuirea se poate priveşte mai multe cere pentru oricare dintre fapte infracţiuni sau mai multe sau dintre făptuitori. persoane, revizuirea se poate cere pentru oricare dintre fapte sau dintre făptuitori. ART. 453 ART. 394 Cazurile de revizuire nu s-au modificat fundamental prin noile dispoziţii legale. Cazurile de revizuire Cazurile de revizuire Singura modificare de substanţă se constată referitor la revizuirea care vizează exclusiv latura (1) Revizuirea hotărârilor Revizuirea poate fi cerută civilă a procesului penal. Noul Cod de procedură penală, în cuprinsul art.453 alin.2, stabileşte că judecătoreşti definitive, cu când: acest tip de revizuire se va judeca de către instanţa civilă potrivit dispoziţiilor Codului de privire la latura penală, a) s-au descoperit fapte sau procedură civilă. poate fi cerută când: împrejurări ce nu au fost Prin urmare, cazurile de revizuire, astfel cum sunt prevăzute în noua reglementare, pot viza a) s-au descoperit fapte cunoscute de instanţă la exclusiv latura penală a hotărării. sau împrejurări ce nu au soluţionarea cauzei; Un aspect de noutate se constată în privinţa cazurilor de revizuire prevăzute de art.453 alin.1 fost cunoscute la b) un martor, un expert sau un literele a şi f, care vor putea fi invocate numai în favoarea persoanei condamnate sau a celei soluţionarea cauzei şi care interpret a săvârşit infracţiunea faţă de care s-a dispus renunţarea la aplicarea pedepsei ori amânarea aplicării pedepsei. Astfel,692 dovedesc netemeinicia de mărturie mincinoasă în cauza acest caz de revizuire nu este incident dacă în cauză s-a pronunțat o soluție de achitare. hotărârii pronunţate în a cărei revizuire se cere; Revizuirea hotărârilor definitive fundamentată pe declararea ca neconstituţională a unei cauză; c) un înscris care a servit ca dispoziţii legale este inserată în norma cadru care stabileşte cazurile de revizuire, fără a mai fi b) hotărârea a cărei temei al hotărârii a cărei reglementată în cuprinsul unei prevederi distincte. revizuire se cere s-a revizuire se cere a fost declarat întemeiat pe declaraţia unui fals; martor, opinia unui expert d) un membru al completului sau pe situaţiile învederate de judecată, procurorul ori de un interpret, care a persoana care a efectuat acte de săvârşit infracţiunea de cercetare penală a comis o mărturie mincinoasă în infracţiune în legătură cu cauza a cauza a cărei revizuire se cărei revizuire se cere; cere, influenţând astfel e) când două sau mai multe soluţia pronunţată; hotărâri judecătoreşti definitive c) un înscris care a servit nu se pot concilia. ca temei al hotărârii a cărei Cazul de la lit. a) constituie revizuire se cere a fost motiv de revizuire, dacă pe baza declarat fals în cursul faptelor sau împrejurărilor noi se judecăţii sau după poate dovedi netemeinicia pronunţarea hotărârii, hotărârii de achitare, de încetare împrejurare care a a procesului penal ori de influenţat soluţia condamnare. pronunţată în cauză; Cazurile de la lit. b), c) şi d) d) un membru al constituie motive de revizuire, completului de judecată, dacă au dus la darea unei procurorul ori persoana hotărâri nelegale sau care a efectuat acte de netemeinice. urmărire penală a comis o În cazul prevăzut de lit. e), infracţiune în legătură cu toate hotărârile care nu se pot cauza a cărei revizuire se concilia sunt supuse revizuirii. cere, împrejurare care a ART. 408^2 influenţat soluţia Revizuirea în cazul deciziilor pronunţată în cauză; Curţii Constituţionale e) când două sau mai Hotărârile definitive multe hotărâri judecătoreşti pronunţate în cauzele în care definitive nu se pot concilia; Curtea Constituţională a admis o f) hotărârea s-a întemeiat excepţie de693 pe o prevedere legală ce a neconstituţionalitate pot fi fost declarată supuse revizuirii, dacă soluţia neconstituţională după ce pronunţată în cauză s-a hotărârea a devenit întemeiat pe dispoziţia legală definitivă, în situaţia în care declarată neconstituţională sau consecinţele încălcării pe alte dispoziţii din actul atacat dispoziţiei constituţionale care, în mod necesar şi evident, continuă să se producă şi nu nu pot fi disociate de prevederile pot fi remediate decât prin menţionate în sesizare. revizuirea hotărârii pronunţate. (2) Revizuirea hotărârilor judecătoreşti penale definitive, exclusiv cu privire la latura civilă, poate fi cerută numai în faţa instanţei civile, potrivit Codului de procedură civilă. (3) Cazurile prevăzute la alin. (1) lit. a) şi f) pot fi invocate ca motive de revizuire numai în favoarea persoanei condamnate sau a celei faţă de care s-a dispus renunţarea la aplicarea pedepsei ori amânarea aplicării pedepsei. (4) Cazul prevăzut la alin. (1) lit. a) constituie motiv de revizuire dacă pe baza faptelor sau împrejurărilor noi se poate dovedi netemeinicia hotărârii de condamnare, de renunţare la aplicarea pedepsei, de amânare a aplicării694 pedepsei ori de încetare a procesului penal, iar cazurile prevăzute la alin. (1) lit. b) - d) şi f) constituie motive de revizuire dacă au dus la pronunţarea unei hotărâri nelegale sau netemeinice. (5) În cazul prevăzut la alin. (1) lit. e), toate hotărârile care nu se pot concilia sunt supuse revizuirii. ART. 454 ART. 395 Dispoziţiile care reglementează dovedirea cazurilor de revizuire nu au suferit modificări Dovedirea unor cazuri de Dovedirea unor cazuri de majore. revizuire revizuire Noul Cod impune ca hotărârile prin care se probează existenţa unuia dintre cazurile de (1) Situaţiile care Situaţiile care constituie revizuire prevăzute de art.453 alin.1 lit.b-d să fie definitive şi înlătură posibilitatea dovedirii constituie cazurile de cazurile de revizuire prevăzute în acestora prin ordonanţa procurorului. revizuire prevăzute la art. art. 394 lit. b), c) şi d) se Se menţine posibilitatea ca, în subsidiar, în cazul în care există o cauză care împiedică punerea 453 alin. (1) lit. b) - d) se dovedesc prin hotărâre în mişcare sau exercitarea acţiunii penale, probarea cazurilor de revizuire menţionate mai sus să dovedesc prin hotărâre judecătorească sau prin se poată face în procedura de revizuire, prin orice mijloc de probă. judecătorească definitivă ordonanţa procurorului, dacă prin care instanţa s-a prin acestea s-a dispus asupra pronunţat asupra fondului fondului cauzei. cauzei constatând existenţa Când organele arătate în alin. falsului sau existenţa 1 nu pot sau nu au putut faptelor şi săvârşirea lor de examina fondul cauzei, situaţiile respectivele persoane. menţionate se constată în (2) În cazurile în care procedura de revizuire. dovada nu poate fi făcută potrivit alin. (1) datorită existenţei unei cauze care împiedică punerea în mişcare sau exercitarea acţiunii penale, proba cazurilor de revizuire prevăzute la art. 453 alin.695 (1) lit. b) - d) se poate face în procedura de revizuire, prin orice mijloc de probă. ART. 455 ART. 396 Titularii acestei căi extraordinare de atac sunt aceiaşi ca în reglementarea anterioară. Persoanele care pot cere Persoanele care pot cere Se impune a se observa că sintagma „soţul şi rudele apropiate ale condamnatului” a fost revizuirea revizuirea înlocuită cu cea de “membru de familie” ca urmare a explicării acestei sintagme în cuprinsul (1) Pot cere revizuirea: Pot cere revizuirea: art.177 din Noul Cod penal. a) părţile din proces, în a) oricare parte din proces, în Persoanele mai sus menţionate pot cere revizuirea hotărârii doar în favoarea condamnatului. limitele calităţii lor limitele calităţii sale procesuale; S-a abrogat alineatul 3 al art.394 din Codul de procedură penală anterior, persoanele la care procesuale; b) soţul şi rudele apropiate ale se referea textul nemaiavând obligaţia sesizării procurorului. b) un membru de familie condamnatului, chiar şi după al condamnatului, chiar şi moartea acestuia. după moartea acestuia, Procurorul poate din oficiu să numai dacă cererea este iniţieze procedura revizuirii. formulată în favoarea Organele de conducere ale condamnatului. unităţilor la care se referă art. (2) Procurorul poate cere 145 din Codul penal care au din oficiu revizuirea laturii cunoştinţă despre vreo faptă sau penale a hotărârii. împrejurare care ar motiva revizuirea sunt obligate să sesizeze pe procuror. ART. 456 ART. 397 Un aspect de noutate în privinţa revizuirii constă în introducerea acesteia la instanţa care a Cererea de revizuire Cererea de revizuire judecat cauza pe fond, procedura prealabilă desfăşurată anterior de către procuror fiind (1) Cererea de revizuire (1) Cererea de revizuire se preluată de instanţă. se adresează instanţei care adresează procurorului de la Se menţine necesitatea depunerii cererii în formă scrisă şi se instituie obligativitatea motivării a judecat cauza în prima parchetul de pe lângă instanţa acesteia cu indicarea cazului de revizuire invocat şi a probelor pe care se fundamentează. instanţă. care a judecat cauza în primă Revizuentul va anexa cererii copii de pe înscrisurile care urmează a fi folosite în proces, (2) Cererea se formulează instanţă. certificate pentru conformitate cu originalul. Când înscrisurile sunt redactate într-o limbă în scris şi trebuie motivată, (2) Cererea se face în scris, cu străină, se va ataşa o traducere efectuată de un traducător autorizat. cu arătarea cazului de arătarea cazului de revizuire pe Cererea care nu îndeplineşte condiţiile prevăzute la alineatele 2 şi 3 poate fi completată de revizuire pe care se care se întemeiază şi a revizuent la solicitarea instanţei, într-un termen stabilit de aceasta, sub sancţiunea prevăzută la întemeiază şi a mijloacelor mijloacelor de probă în art.459 alin.5. de probă în dovedirea dovedirea acestuia. acestuia. (3) Dacă cererea nu (3) La cerere se vor îndeplineşte condiţiile arătate în696 alătura copii de pe alin. 2, procurorul cheamă înscrisurile de care cel ce a persoana care a făcut cererea în formulat cererea de vederea completării sau revizuire înţelege a se folosi precizării acesteia. în proces, certificate pentru (4) Cererea de revizuire conformitate cu originalul. adresată direct instanţei se Când înscrisurile sunt trimite pe cale administrativă redactate într-o limbă procurorului competent. străină, ele se vor alătura în traducere efectuată de un traducător autorizat. (4) În cazul în care cererea nu îndeplineşte condiţiile prevăzute la alin. (2) şi (3), instanţa pune în vedere celui ce a formulat cererea să o completeze, într-un termen stabilit de instanţă, sub sancţiunea prevăzută la art. 459 alin. (5). ART. 457 ART. 398 Noul Cod de procedură penală, similar celui anterior, nu prevede un termen de introducere a Termenul de introducere Termenul de introducere a cererii de revizuire în favoarea condamnatului, cu excepţia revizuirii fundamentate pe art.453 a cererii cererii alin.1 lit.f care se introduce în termen de 1 an de la data publicării deciziei Curţii Constituţionale (1) Cererea de revizuire în Cererea de revizuire în în Monitorul Oficial. În reglementarea anterioară termenul stabilit în acest caz era de 3 luni. favoarea condamnatului se favoarea condamnatului se În ceea ce priveşte termenul de exercitare a revizuirii în defavoare, Noul Cod stabileşte un poate face oricând, chiar poate face oricând, chiar după termen de 3 luni care curge astfel: după ce pedeapsa a fost executarea pedepsei sau după - în cazurile prevăzute la art.453 alin.1 lit.b-d, când nu sunt constatate prin hotărâre definitivă, executată sau considerată moartea condamnatului. de la data când faptele sau împrejurările au fost cunoscute de persoana care face cererea sau executată ori după moartea Cererea de revizuire în de la data când aceasta a luat cunoştinţă de împrejurările pentru care constatarea infracţiunii condamnatului, cu excepţia defavoarea condamnatului, a nu se poate face printr-o hotărâre penală, dar nu mai târziu de 3 ani de la data producerii cazului prevăzut la art. 453 celui achitat sau a celui faţă de acestora; alin. (1) lit. f), când cererea care s-a încetat procesul penal, - în cazurile prevăzute la art.453 alin.1 lit.b-d, dacă sunt constatate prin hotărâre definitivă, de la de revizuire poate fi se poate face în termen de un data când hotărârea a fost cunoscută de persoana care face cererea, dar nu mai târziu de un an formulată în termen de un an, care curge: de la data rămânerii definitive a hotărârii penale; an de la data publicării a) în cazul prevăzut în art. 394 - în cazul prevăzut la art.453 alin.1 lit.e, de la data când hotărârile care nu se conciliază au fost deciziei Curţii lit. a), precum şi în cazurile cunoscute de persoana care face cererea.697 Constituţionale în prevăzute la lit. b), c) şi d) când Similar reglementării anterioare, dispoziţiile privind termenul mai sus menţionat şi momentul Monitorul Oficial al nu sunt constatate prin hotărâre de la care acesta curge sunt incidente şi în cazul în care procurorul este titularul revizuirii. României, Partea I. definitivă, de la data când Se menţine interdicţia exercitării revizuirii în defavoarea inculpatului dacă a intervenit o cauză (2) Cererea de revizuire în faptele sau împrejurările au fost care împiedică punerea în mişcare a acţiunii penale sau continuarea procesului penal. defavoarea condamnatului, cunoscute de persoana care face a celui achitat sau a celui cererea; faţă de care s-a încetat b) în cazurile prevăzute în art. procesul penal se poate 394 lit. b), c) şi d), dacă sunt face în termen de 3 luni, constatate prin hotărâre care curge: definitivă, de la data când a) în cazurile prevăzute la hotărârea a fost cunoscută de art. 453 alin. (1) lit. b) - d), persoana care face cererea. când nu sunt constatate Dispoziţiile din alineatul prin hotărâre definitivă, de precedent se aplică şi în cazul la data când faptele sau când procurorul se sesizează din împrejurările au fost oficiu. cunoscute de persoana care Revizuirea în defavoarea face cererea sau de la data inculpatului nu se poate face când aceasta a luat când a intervenit o cauză care cunoştinţă de împrejurările împiedică punerea în mişcare a pentru care constatarea acţiunii penale sau continuarea infracţiunii nu se poate face procesului penal. printr-o hotărâre penală, dar nu mai târziu de 3 ani ART.4082 de la data producerii Revizuirea în cazul deciziilor acestora; Curţii Constituţionale b) în cazurile prevăzute la Cererea de revizuire se poate art. 453 alin. (1) lit. b) - d), face în termen de 3 luni de la dacă sunt constatate prin publicarea în Monitorul Oficial al hotărâre definitivă, de la României, Partea I, a deciziei data când hotărârea a fost Curţii Constituţionale. cunoscută de persoana care face cererea, dar nu mai târziu de un an de la data rămânerii definitive a hotărârii penale; c) în cazul prevăzut la art.698 453 alin. (1) lit. e), de la data când hotărârile ce nu se conciliază au fost cunoscute de persoana care face cererea. (3) Dispoziţiile alin. (2) se aplică şi în cazul când procurorul se sesizează din oficiu. (4) Revizuirea în defavoarea inculpatului nu se poate face când a intervenit o cauză care împiedică punerea în mişcare a acţiunii penale sau continuarea procesului penal. ART. 458 ART. 401 Dispoziţiile care stabilesc competenţa de judecare a cererii de revizuire nu s-au modificat. Instanţa competentă Instanţa competentă Competentă să judece Competentă să judece cererea cererea de revizuire este de revizuire este instanţa care a instanţa care a judecat judecat cauza în primă instanţă. cauza în prima instanţă. Când temeiul cererii de revizuire Când temeiul cererii de constă în existenţa unor hotărâri revizuire constă în existenţa ce nu se pot concilia, unor hotărâri ce nu se pot competenţa se determină concilia, competenţa se potrivit dispoziţiilor art. 35. determină potrivit dispoziţiilor art. 44. ART. 459 ART. 402 Se menţine etapa examinării admisibilităţii în principiu a cererii de revizuire, fără modificări Admiterea în principiu Măsuri premergătoare de ordin procedural. (1) La primirea cererii de La primirea lucrărilor trimise Deşi criteriile de admisibilitate a cererii de revizuire sunt în mare măsură aceleaşi, noua revizuire, se fixează termen de procuror, preşedintele reglementare le prevede expres. Astfel, formularea cu caracter general existentă în Codul pentru examinarea instanţei fixează termen pentru anterior „instanţa examinează dacă cererea de revizuire este făcută în condiţiile prevăzute de admisibilităţii în principiu a examinarea admisibilităţii în lege” este înlocuită cu o serie de criterii menţionate expres. cererii de revizuire, principiu a cererii de revizuire, Prin urmare, instanţa competentă va examina dacă: preşedintele dispunând dispunând ataşarea dosarului - cererea a fost formulată în termen şi de către o persoană dintre cele prevăzute la art.455;699 ataşarea dosarului cauzei. cauzei. - cererea a fost întocmită cu respectarea prevederilor art.456 alin.2 şi 3; (2) Admisibilitatea în ART. 403 - au fost invocate temeiuri legale pentru redeschiderea procedurilor penale; principiu se examinează de Admiterea în principiu - faptele şi mijloacele de probă în baza cărora este formulată cererea nu au fost prezentate într- către instanţă, în camera de (1) Admisibilitatea în principiu o cerere anterioară de revizuire care a fost judecată definitiv; consiliu, fără citarea se examinează de către instanţă, - faptele şi mijloacele de probă în baza cărora este formulată cererea conduc, în mod evident, la părţilor. în camera de consiliu, fără stabilirea existenţei unor temeiuri legale ce permit revizuirea; (3) Instanţa examinează citarea părţilor şi fără - persoana care a formulat cererea s-a conformat cerinţelor instanţei dispuse potrivit art.456 dacă: participarea procurorului. alin.4. a) cererea a fost Instanţa examinează dacă Similar dispoziţiilor anterioare, admiterea în principiu a cererii de revizuire se dispune prin formulată în termen şi de o cererea de revizuire este făcută încheiere, iar respingerea ca inadmisibilă a cererii se hotărăşte prin sentinţă. persoană dintre cele în condiţiile prevăzute de lege şi Încheierea prin care se admite în principiu cererea de revizuire este definitivă, iar sentinţa prevăzute la art. 455; dacă din probele strânse în prin care aceasta este respinsă ca inadmisibilă este supusă aceleiaşi căi de atac ca şi hotărârea la b) cererea a fost cursul cercetării efectuate de care se referă revizuirea. întocmită cu respectarea procuror rezultă date suficiente prevederilor art. 456 alin. pentru admiterea în principiu. (2) şi (3); (3) Instanţa, în baza celor c) au fost invocate constatate, dispune prin temeiuri legale pentru încheiere admiterea în principiu redeschiderea procedurilor a cererii de revizuire sau, prin penale; sentinţă, respingerea acesteia. d) faptele şi mijloacele de (3^1) Cererile ulterioare de probă în baza cărora este revizuire sunt inadmisibile dacă formulată cererea nu au există identitate de persoană, de fost prezentate într-o temei legal, de motive şi apărări. cerere anterioară de (4) Când cererea de revizuire a revizuire care a fost fost făcută pentru un judecată definitiv; condamnat decedat, sau când e) faptele şi mijloacele de condamnatul care a făcut probă în baza cărora este cererea ori în favoarea căruia s-a formulată cererea conduc, făcut revizuirea a decedat după în mod evident, la stabilirea introducerea cererii, prin existenţei unor temeiuri derogare de la dispoziţiile art. 10 legale ce permit revizuirea; alin. 1 lit. g) procedura de f) persoana care a revizuire îşi va urma cursul, iar în formulat cererea s-a cazul admiterii în principiu, după conformat cerinţelor rejudecarea cauzei, instanţa va instanţei dispuse potrivit hotărî potrivit dispoziţiilor din700 art. 456 alin. (4). art. 13 alin. 2 şi 3 care se aplică (4) În cazul în care în mod corespunzător. instanţa constată că sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la alin. (3), dispune prin încheiere admiterea în principiu a cererii de revizuire. (5) În cazul în care instanţa constată neîndeplinirea condiţiilor prevăzute la alin. (3), dispune prin sentinţă respingerea cererii de revizuire, ca inadmisibilă. (6) Când cererea de revizuire a fost făcută pentru un condamnat decedat sau când condamnatul care a făcut cererea ori în favoarea căruia s-a făcut revizuirea a decedat după introducerea cererii, prin excepţie de la dispoziţiile art. 16 alin. (1) lit. f), procedura de revizuire îşi va urma cursul, iar în cazul rejudecării cauzei, după admiterea în principiu, instanţa va hotărî potrivit dispoziţiilor art. 16, care se aplică în mod corespunzător. (7) Încheierea prin care este admisă în principiu cererea de revizuire este definitivă. Sentinţa prin care701 este respinsă cererea de revizuire, după analiza admisibilităţii în principiu, este supusă aceleiaşi căi de atac ca şi hotărârea la care se referă revizuirea. ART. 460 ART. 404 Ca primă măsură ce poate fi dispusă după admiterea în principiu a cererii de revizuire este Măsurile care pot fi luate Măsurile care pot fi luate suspendarea executării hotărârii, măsura neprezentând caracter de noutate, ea existând şi în odată cu sau ulterior după admiterea în principiu reglementarea anterioară. admiterii în principiu Odată cu admiterea în Aspectul de noutate al acestei măsuri constă în posibilitatea instanţei de a aplica în acest caz (1) Odată cu admiterea în principiu a cererii de revizuire una dintre obligaţiile prevăzute de art.215 alin.1 şi 2. principiu a cererii de instanţa stabileşte termen De asemenea, se constată că, spre deosebire de reglementarea anterioară care conferă revizuire sau ulterior pentru rejudecarea cauzei, caracter definitiv încheierii prin care se suspendă executarea, noile dispoziţii prevăd acesteia, instanţa poate putând suspenda motivat, în tot posibilitatea exercitării căii de atac a contestaţiei împotriva acestei încheieri. Termenul prevăzut suspenda motivat, în tot sau sau în parte, executarea de lege pentru declararea contestaţiei este de 48 de ore şi curge de la pronunţare pentru cei în parte, executarea hotărârii supuse revizuirii. prezenţi şi de la comunicare pentru cei lipsă. hotărârii supuse revizuirii şi Instanţa poate de asemenea Contestaţia exercitată de procuror suspendă executarea încheierii. poate dispune respectarea lua oricare dintre măsurile Procedura de judecare a contestaţiei este cea stabilită prin art.597 alin.2-5 din Noul Cod de de către condamnat a unora preventive, dacă sunt întrunite procedură penală. dintre obligaţiile prevăzute condiţiile legale. În caz de nerespectare a obligaţiilor stabilite, instanţa, din oficiu sau la cererea procurorului, la art. 215 alin. (1) şi (2). În cazul admiterii în principiu a poate dispune prin încheiere revocarea măsurii suspendării şi reluarea executării pedepsei. (2) Împotriva încheierii cererii de revizuire pentru Se menţine măsura reunirii cauzelor, existentă şi în reglementarea anterioară, în cazul în care prin care s-a dispus existenţa unor hotărâri ce nu se cererea de revizuire se admite în principiu pentru existenţa unor hotărâri ce nu se pot concilia. suspendarea hotărârii pot concilia, cauzele în care supuse revizuirii, prevăzută aceste hotărâri au fost la alin. (1), procurorul sau pronunţate se reunesc în persoana interesată poate vederea rejudecării. formula contestaţie în termen de 48 de ore de la pronunţare pentru cei prezenţi şi de la comunicare pentru cei lipsă. Contestaţia formulată de procuror este suspensivă de executare. Dispoziţiile art. 597 alin. (2) - (5) se aplică în mod corespunzător.702 (3) În cazul în care persoana condamnată nu respectă obligaţiile stabilite prin încheiere, instanţa, din oficiu sau la cererea procurorului, poate dispune revocarea măsurii suspendării şi reluarea executării pedepsei. (4) În cazul admiterii în principiu a cererii de revizuire pentru existenţa unor hotărâri ce nu se pot concilia, cauzele în care aceste hotărâri au fost pronunţate se reunesc în vederea rejudecării. ART. 461 ART. 405 Dispoziţiile privind procedura de judecată sunt similare în ambele reglementări, urmând Rejudecarea Rejudecarea regulile de judecată din prima instanţă. (1) Rejudecarea cauzei Rejudecarea cauzei după Se menţine şi posibilitatea de a se readministra probele. după admiterea în principiu admiterea în principiu a cererii O măsură cu caracter de noutate prevăzută în derularea acestei proceduri, constă în a cererii de revizuire se face de revizuire se face potrivit posibilitatea instanţei de a dispune efectuarea de cercetări de către procuror. Această măsură potrivit regulilor de regulilor de procedură privind poate fi hotărâtă în cazul în care situaţia de fapt nu poate fi stabilită de către instanţă în mod procedură privind judecarea judecarea în primă instanţă. nemijlocit sau aceasta s-ar face cu mare întârziere. în primă instanţă. Instanţa, dacă găseşte Cercetările se realizează de către un procuror din cadrul parchetului de pe lângă instanţa (2) Instanţa, dacă găseşte necesar, administrează din nou investită cu soluţionarea cererii de revizuire, în termen de cel mult 3 luni, după care întregul necesar, administrează din probele care au fost efectuate în material se trimite instanţei. nou probele din cursul cursul primei judecăţi sau cu Sub aspectul probatoriului care poate fi administrat în această cale extraordinară de atac, primei judecăţi. ocazia admiterii în principiu a legea nouă interzice audierea în calitate de martori a persoanelor prevăzute la art.453 alin.1 (3) În cazul în care cererii de revizuire. lit.b şi d, dacă dovada acestor cazuri de revizuire s-a făcut prin hotărâre judecătorească. instanţa constată că situaţia de fapt nu poate fi stabilită în mod nemijlocit sau aceasta nu s-ar putea face decât cu mare întârziere, dispune efectuarea cercetărilor necesare de703 către procurorul de la parchetul de pe lângă această instanţă, într-un interval ce nu poate depăşi 3 luni. (4) După efectuarea cercetărilor, procurorul înaintează întregul material instanţei competente. (5) Persoanele prevăzute la art. 453 alin. (1) lit. b) şi d) nu pot fi audiate ca martori în cauza supusă revizuirii, dacă dovada acestor cazuri de revizuire s-a făcut prin hotărâre judecătorească. ART. 462 ART. 406 Soluţiile pronunţate după rejudecare sunt similare celor din reglementarea anterioară cu Soluţiile după rejudecare Soluţiile după rejudecare menţiunea că, în cazul respingerii cererii instanţa va obliga revizuientul la plata cheltuielilor de (1) Dacă se constată că Instanţa, dacă constată că judecată, urmând a se dispune şi reluarea executării pedepsei în situaţia în care aceasta a fost cererea de revizuire este cererea de revizuire este suspendată. întemeiată, instanţa întemeiată, anulează hotărârea anulează hotărârea, în în măsura în care a fost admisă măsura în care a fost revizuirea sau hotărârile care nu admisă revizuirea, sau se pot concilia şi pronunţă o hotărârile care nu se pot nouă hotărâre potrivit concilia şi pronunţă o nouă dispoziţiilor art. 345 - 353, care hotărâre potrivit se aplică în mod corespunzător. dispoziţiilor art. 395 - 399, De asemenea, dispoziţiile art. care se aplică în mod 373 se aplică în mod corespunzător. corespunzător. (2) Instanţa rejudecă Totodată, instanţa dispune, cauza prin extindere şi cu dacă este cazul, restituirea privire la părţile care nu au amenzii plătite şi a averii formulat cerere de confiscate, precum şi a revizuire, putând hotărî şi în cheltuielilor judiciare pe care cel privinţa lor, fără să le poată în favoarea căruia s-a admis704 crea acestora o situaţie mai revizuirea nu era ţinut să le grea. suporte, iar pentru cei (3) Instanţa ia măsuri condamnaţi la pedeapsa pentru restabilirea situaţiei închisorii cu executarea la locul anterioare, dispunând, dacă de muncă, restituirea cotei este cazul, restituirea făcută venit la bugetul de stat şi amenzii plătite şi a calcularea ca vechime şi bunurilor confiscate, a continuitate în muncă a duratei cheltuielilor judiciare pe pedepsei executate. care cel în favoarea căruia s- Dacă instanţa constată că a admis revizuirea nu era cererea de revizuire este ţinut să le suporte sau alte neîntemeiată, o respinge. asemenea măsuri. (4) Dacă instanţa constată că cererea de revizuire este neîntemeiată, o respinge şi dispune obligarea revizuientului la plata cheltuielilor judiciare către stat, precum şi reluarea executării pedepsei, în cazul în care aceasta a fost suspendată. ART. 463 ART. 407 Calea de atac prevăzută în noua reglementare este aceeaşi cu cea din Codul anterior. Calea de atac Calea de atac Sentinţa prin care Sentinţele instanţei de instanţa se pronunţă asupra revizuire, date potrivit art. 403 cererii de revizuire, după alin. 3 şi art. 406 alin. 1, sunt rejudecarea cauzei, este supuse aceloraşi căi de atac ca şi supusă aceleiaşi căi de atac hotărârile la care se referă ca şi hotărârea la care se revizuirea, iar deciziile date în referă revizuirea. apel sunt supuse recursului. ART. 464 Noua reglementare statuează imposibilitatea formulării unei noi cereri de revizuire pentru Efectele respingerii motive identice cu cea respinsă anterior, fundamentându-se pe decizia nr.36 din 14 decembrie cererii de revizuire 2009 a Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, Secţiile Unite, pronunţată în recurs în interesul legii. În cazul respingerii cererii de revizuire ca inadmisibilă705 sau ca neîntemeiată, nu va putea fi formulată o nouă cerere pentru aceleaşi motive. ART. 465 ART. 408^1 Posibilitatea revizuirii hotărârilor pronunţate în cauzele în care Curtea Europeană a Revizuirea în cazul Revizuirea în cazul hotărârilor Drepturilor Omului a constatat o încălcare a drepturilor sau libertăţilor fundamentale se hotărârilor Curţii Europene Curţii Europene a Drepturilor menţine şi în Noul Cod de procedură penală. a Drepturilor Omului Omului Noua reglementare include în sfera de aplicare a acestei proceduri şi cauzele Curţii Europene (1) Hotărârile definitive Hotărârile definitive în care litigiul s-a soluţionat amiabil. pronunţate în cauzele în pronunţate în cauzele în care Titularii acestui drept sunt aceiaşi ca în reglementarea anterioară. care Curtea Europeană a Curtea Europeană a Drepturilor Se constată modificarea competenţei de soluţionare a acestui tip de revizuire, precum şi a Drepturilor Omului a Omului a constatat o încălcare a termenului prevăzut de lege pentru exercitarea ei. constatat o încălcare a unui drept prevăzut de Astfel, competenţa de soluţionare aparţine instanţei care a pronunţat hotărârea a cărei drepturilor sau libertăţilor Convenţia europeană pentru revizuire se cere, spre deosebire de reglementarea anterioară care stabilea competenţa fundamentale ori a dispus apărarea drepturilor omului şi a exclusivă de judecată a Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. scoaterea cauzei de pe rol, libertăţilor fundamentale pot fi Termenul de exercitare a căii de atac s-a redus la 3 luni, anterior fiind de 1 an şi va curge de la ca urmare a soluţionării supuse revizuirii, dacă data publicării în Monitorul Oficial al României a hotărârii definitive pronunţate de Curtea amiabile a litigiului dintre consecinţele grave ale acestei Europeană a Drepturilor Omului şi nu de la data rămânerii definitive a acesteia. stat şi reclamanţi, pot fi încălcări continuă să se producă Noile dispoziţii menţin posibilitatea suspendării executării hotărârii atacate. supuse revizuirii, dacă şi nu pot fi remediate decât prin Procedura de judecată este similară celei în vigoare cu diferenţa că hotărârea pronunţată în vreuna dintre consecinţele revizuirea hotărârii pronunţate. soluţionarea revizuirii este supusă căilor de atac prevăzute de lege pentru hotărârea revizuită. grave ale încălcării Pot cere revizuirea: Convenţiei pentru apărarea a) persoana al cărei drept a drepturilor omului şi a fost încălcat; libertăţilor fundamentale şi b) soţul şi rudele apropiate ale a protocoalelor adiţionale la condamnatului, chiar şi după aceasta continuă să se moartea acestuia; producă şi nu poate fi c) procurorul. remediată decât prin Cererea de revizuire se revizuirea hotărârii introduce la Înalta Curte de pronunţate. Casaţie şi Justiţie, care judecă (2) Pot cere revizuirea: cererea în complet de 9 a) persoana al cărei drept judecători. a fost încălcat; Cererea de revizuire se poate b) membrii de familie ai face în termen de un an de la condamnatului, chiar şi data rămânerii definitive a după moartea acestuia, hotărârii Curţii Europene a706 numai dacă cererea este Drepturilor Omului. formulată în favoarea După sesizare, instanţa poate condamnatului; dispune, din oficiu, la c) procurorul. propunerea procurorului sau la (3) Cererea de revizuire cererea părţii, suspendarea se introduce la instanţa care executării hotărârii atacate. a pronunţat hotărârea a Participarea procurorului este cărei revizuire se cere. obligatorie. (4) Cererea de revizuire La judecarea cererii de se poate face cel mai târziu revizuire, părţile se citează. în termen de 3 luni de la Partea arestată este adusă la data publicării în Monitorul judecată. Oficial al României, Partea I, Când părţile sunt prezente la a hotărârii definitive judecarea cererii de revizuire, se pronunţate de Curtea ascultă şi concluziile acestora. Europeană a Drepturilor Instanţa examinează cererea Omului. în baza actelor dosarului şi se (5) După sesizare, pronunţă prin decizie. instanţa poate dispune, din Când instanţa constată că oficiu, la propunerea cererea este tardivă, procurorului sau la cererea inadmisibilă sau nefondată, o părţii, suspendarea respinge. executării hotărârii atacate. Când instanţa constată că Dispoziţiile art. 460 alin. (1) cererea este fondată: şi (3) se aplică în mod a) desfiinţează, în parte, corespunzător. hotărârea atacată sub aspectul (6) Participarea dreptului încălcat şi, rejudecând procurorului este cauza, cu aplicarea dispoziţiilor obligatorie. din capitolul III, secţiunea II, (7) La judecarea cererii de înlătură consecinţele încălcării revizuire, părţile se citează. dreptului; Partea aflată în stare de b) desfiinţează hotărârea şi, deţinere este adusă la când este necesară judecată. administrarea de probe, dispune (8) Atunci când părţile rejudecarea de către instanţa în sunt prezente la judecarea faţa căreia s-a produs încălcarea cererii de revizuire, instanţa dreptului, aplicându-se707 ascultă şi concluziile dispoziţiile din capitolul III, acestora. secţiunea II. (9) Instanţa examinează Decizia pronunţată de Înalta cererea în baza actelor Curte de Casaţie şi Justiţie nu dosarului şi se pronunţă este supusă nici unei căi de atac. prin decizie. (10) Instanţa respinge cererea în cazul în care constată că este tardivă, inadmisibilă sau nefondată. (11) Atunci când instanţa constată că cererea este fondată: a) desfiinţează, în parte, hotărârea atacată sub aspectul dreptului încălcat şi, rejudecând cauza, cu aplicarea dispoziţiilor secţiunii 1 a cap. V din titlul III al părţii speciale, înlătură consecinţele încălcării dreptului; b) desfiinţează hotărârea şi, când este necesară administrarea de probe, dispune rejudecarea de către instanţa în faţa căreia s-a produs încălcarea dreptului, aplicându-se dispoziţiile secţiunii 1 a cap. V din titlul III al părţii speciale. (12) Hotărârea pronunţată este supusă căilor de atac prevăzute de lege pentru hotărârea revizuită.708 SECŢIUNEA a 4-a Noul Cod de procedură penală instituie o nouă cale extraordinară de atac de retractare, în Redeschiderea scopul înlăturării dificultăţilor create în practică de aplicarea procedurii prevăzute de art.5221 procesului penal în cazul din Codul anterior şi pentru a se armoniza legislaţia internă cu standardele impuse de judecării în lipsa persoanei jurisprudenţa Curţii Europene a Drepturilor Omului.(Expunere de motive Secţiunea a 2-a litera N condamnate pct.3). Oferirea garanţiilor de exigenţă impuse de Curtea Europeană a avut drept consecinţă ART. 466 ART. 5221 extinderea sferei de aplicare a art.5221 din Codul anterior, procedura instituită prin noua Redeschiderea Rejudecarea celor judecaţi în reglementare aplicându-se tuturor persoanelor judecate în lipsă, fără a fi condiţionată de procesului penal în cazul lipsă în caz de extrădare punerea în prealabil în executare a unui mandat european de arestare sau a unei cereri de judecării în lipsa persoanei (1) În cazul în care se cere extrădare. condamnate extrădarea sau predarea în baza Termenul în care se poate solicita redeschiderea procesului este de o lună şi curge de la data (1) Persoana condamnată unui mandat european de la care persoana condamnată a luat cunoştinţă, prin orice notificare oficială, că s-a desfăşurat definitiv care a fost judecată arestare a unei persoane un proces penal împotriva sa. În reglementarea anterioară declanşarea acestei proceduri nu era în lipsă poate solicita judecate şi condamnate în lipsă, condiţionată de vreun termen. redeschiderea procesului cauza va putea fi rejudecată de Cu caracter de excepţie, momentul de la care curge termenul menţionat mai sus pentru penal în termen de o lună către instanţa care a judecat în persoanele judecate în lipsă, extrădate sau predate statului român în baza unui mandat din ziua în care a luat primă instanţă, la cererea european de arestare, este cel la care, ulterior aducerii în ţară, acestora li se comunică cunoştinţă, prin orice condamnatului. hotărârea de condamnare. notificare oficială, că s-a Noua reglementare defineşte noţiunea de “persoană judecată în lipsă”, aceasta fiind desfăşurat un proces penal persoana care nu a fost citată la proces şi nu a luat cunoştinţă în niciun alt mod oficial despre ART. 92 din Legea nr.302/2004 împotriva sa. acesta, precum şi cea care, deşi a avut cunoştinţă de proces, a lipsit în mod justificat de la Rejudecarea persoanei (2) Este considerată judecarea cauzei şi nu a putut încunoştinţa instanţa. predate judecată în lipsă persoana Legea exclude următoarele categorii de persoane de la beneficiul acestei proceduri, şi anume: (1) Asigurarea rejudecării în condamnată care nu a fost - pe cele care şi-au desemnat un apărător ales ori un mandatar dacă aceştia s-au prezentat cazul predării persoanei citată la proces şi nu a luat oricând în cursul procesului; condamnate în lipsă este dată de cunoştinţă în niciun alt mod - pe cele care, după comunicarea, potrivit legii, a sentinţei de condamnare, nu au declarat apel, autoritatea judiciară emitentă, la oficial despre acesta, au renunţat la declararea lui ori şi-au retras apelul; cererea autorităţii judiciare de respectiv, deşi a avut - persoanele condamnate care au solicitat să fie judecate în lipsă. executare. cunoştinţă de proces, a Procedura de rejudecare este aplicabilă şi persoanelor faţă de care s-a pronunţat o hotărâre (2) Dispoziţiile art. 522^1 din lipsit în mod justificat de la de renunţare la aplicarea pedepsei sau de amânare a aplicării pedepsei. Codul de procedură penală se judecarea cauzei şi nu a aplică în mod corespunzător. putut încunoştinţa instanţa. Nu se consideră judecată în ART. 92 din Legea nr.302/2004 lipsă persoana condamnată în forma modificată prin Legea care şi-a desemnat un nr.300/2013 apărător ales ori un Mandatul european de mandatar, dacă aceştia s-au arestare emis în baza unei709 prezentat oricând în cursul hotărâri de condamnare date în procesului, şi nici persoana lipsa inculpatului care, după comunicarea, (1) Atunci când persoana potrivit legii, a sentinţei de condamnată nu a fost prezentă condamnare, nu a declarat la judecată, instanţa emitentă apel, a renunţat la verifică lucrările dosarului, declararea lui ori şi-a retras pentru a constata dacă: apelul. a) persoana condamnată a (3) Pentru persoana fost încunoştinţată în timp util, condamnată definitiv prin citaţie scrisă înmânată judecată în lipsă faţă de personal sau prin notificare care un stat străin a dispus telefonică, fax, e-mail sau prin extrădarea sau predarea în orice alte asemenea mijloace, cu baza mandatului european privire la ziua, luna, anul şi locul de arestare, termenul de înfăţişare şi la faptul că poate prevăzut la alin. (1) curge de fi pronunţată o hotărâre în cazul la data la care, după în care nu se prezintă la proces; aducerea în ţară, i-a fost sau comunicată hotărârea de b) având cunoştinţă de ziua, condamnare. luna, anul şi locul de înfăţişare, (4) Procesul penal nu persoana condamnată l-a poate fi redeschis în cazul în mandatat pe avocatul său ales care persoana condamnată sau desemnat din oficiu să o a solicitat să fie judecată în reprezinte, iar reprezentarea lipsă. juridică şi apărarea în faţa (5) Dispoziţiile alineatelor instanţei de judecată au fost precedente se aplică în mod realizate în mod efectiv de către corespunzător persoanei avocatul respectiv; sau faţă de care s-a pronunţat o c) după ce i s-a înmânat hotărâre de renunţare la personal hotărârea de aplicarea pedepsei sau de condamnare şi i s-a adus la amânare a aplicării cunoştinţă că, potrivit legii, pedepsei. cauza poate fi rejudecată sau că hotărârea este supusă unei căi de atac şi că poate fi verificată inclusiv pe baza unor probe noi, iar în eventualitatea admiterii710 căii de atac, poate fi desfiinţată, persoana condamnată fie a renunţat în mod expres la rejudecarea cauzei ori la exercitarea căii de atac, fie nu a solicitat rejudecarea ori nu a declarat, în termenul prevăzut de lege, respectiva cale de atac. (2) Atunci când din lucrările dosarului rezultă că persoanei condamnate nu i s-a înmânat personal hotărârea de condamnare, instanţa emitentă informează autoritatea judiciară de executare că: a) în termen de 10 zile de la primirea, după caz, în centrele de reţinere şi arestare preventivă care se organizează şi funcţionează în subordinea Ministerului Afacerilor Interne sau în penitenciar a persoanei predate, hotărârea de condamnare va fi comunicată personal acesteia, în condiţiile Codului de procedură penală; b) la momentul înmânării hotărârii de condamnare, persoanei predate i se va aduce la cunoştinţă că are dreptul, după caz: (i) la exercitarea unei căi de atac, potrivit Codului de procedură penală; sau (ii) la rejudecarea cauzei, potrivit Codului de procedură penală.711 (3) Totodată, când din lucrările dosarului rezultă că persoana condamnată nu a primit în prealabil nicio informare oficială cu privire la procedurile penale împotriva sa, ulterior transmiterii mandatului european de arestare, instanţa emitentă va comunica, la cererea autorităţii judiciare de executare, o copie a hotărârii de condamnare traduse, dacă este cazul, în limba pe care persoana condamnată o înţelege, pentru a fi adusă la cunoştinţa acesteia. Transmiterea hotărârii de condamnare nu va fi considerată o comunicare în sensul alin. (2) şi nici nu va produce efecte cu privire la termenul în care aceasta poate fi atacată, făcându-se exclusiv cu titlu informativ. (4) Constatările făcute potrivit alin. (1) şi (2) vor fi trecute la lit. d) din formularul prevăzut la art. 86 alin. (2). Atunci când sunt incidente dispoziţiile prevăzute la alin. (1) lit. b), dacă conţinutul mandatului încredinţat avocatului ales sau desemnat din oficiu nu rezultă din lucrările dosarului, instanţa poate solicita avocatului care a asigurat apărarea persoanei condamnate o declaraţie cu privire la relaţia dintre acesta şi clientul său, fără712 ca prin aceasta să se considere că se aduce atingere secretului profesional ori principiului confidenţialităţii. Declaraţia va fi folosită exclusiv în scopul prezentului articol şi nu este destinată publicităţii. ART. 467 Titularul cererii de redeschidere a procesului penal este persoana judecată în lipsă. Cererea de redeschidere Cererea se depune la instanţa care a judecat cauza în lipsă, după caz cea de fond sau de apel, a procesului penal iar în situaţia în care persoana judecată în lipsă este privată de libertate, aceasta poate fi depusă (1) Cererea de şi la administraţia locului de deţinere, care o va trimite de îndată instanţei competente. redeschidere a procesului Sub aspectul cerinţelor de formă cererea se va depune în scris şi trebuie motivată referitor la penal poate fi formulată de îndeplinirea condiţiilor prevăzute la art.466. către persoana judecată în Aceasta poate fi însoţită de copii de pe înscrisurile de care persoana judecată în lipsă înţelege lipsă şi se adresează să se folosească în proces, certificate pentru conformitate cu originalul. Când înscrisurile sunt instanţei care a judecat redactate într-o limbă străină, ele vor fi însoţite de traducere. cauza în lipsă, fie în primă Similar modificărilor aduse celorlalte căi extraordinare de atac, în cazul în care cererea nu instanţă, fie în apel. îndeplineşte condiţiile prevăzute la alineatele 3 şi 4 ale art.467, instanţa pune în vedere celui (2) Când persoana care a formulat-o să o completeze până la primul termen de judecată sau, după caz, într-un judecată în lipsă este termen scurt, stabilit de instanţă. privată de libertate, cererea poate fi depusă la administraţia locului de deţinere, care o va trimite de îndată instanţei competente. (3) Cererea se formulează în scris şi trebuie motivată cu privire la îndeplinirea condiţiilor prevăzute la art. 466. (4) Cererea poate fi însoţită de copii de pe înscrisurile de care persoana judecată în lipsă înţelege a se folosi în proces, certificate pentru713 conformitate cu originalul. Când înscrisurile sunt redactate într-o limbă străină, ele vor fi însoţite de traducere. (5) În cazul în care cererea nu îndeplineşte condiţiile prevăzute la alin. (3) şi (4), instanţa pune în vedere celui ce a formulat cererea să o completeze până la primul termen de judecată sau, după caz, într- un termen scurt, stabilit de instanţă. ART. 468 ART. 5221 Similar celorlalte căi extraordinare de atac, prima măsură care se ia după primirea cererii este Măsurile premergătoare Rejudecarea celor judecaţi în cea a examinării admisibilităţii în principiu a acesteia. (1) La primirea cererii de lipsă în caz de extrădare În acest scop preşedintele instanţei va dispune ataşarea dosarului cauzei, precum şi citarea redeschidere a procesului părţilor şi a subiecţilor procesuali principali interesaţi. penal, se fixează termen (2) Dispoziţiile art.404-408 se Dacă persoana care a formulat cererea se află în stare de deţinere se dispune încunoştinţarea pentru examinarea aplică în mod corespunzător. acesteia despre termenul fixat pentru examinarea admisibilităţii în principiu, luându-se măsuri admisibilităţii în principiu, pentru desemnarea unui avocat din oficiu. Prezenţa acestei persoane la judecată este preşedintele dispunând obligatorie. ataşarea dosarului cauzei, precum şi citarea părţilor şi a subiecţilor procesuali principali interesaţi. (2) Când persoana care a solicitat redeschiderea procesului penal este privată de libertate, chiar într-o altă cauză, preşedintele dispune încunoştinţarea acesteia despre termen şi ia măsuri pentru desemnarea unui avocat din oficiu.714 (3) Persoana privată de libertate este adusă la judecată. ART. 469 Judecata desfăşurată în vederea examinării admisibilităţii în principiu a cererii impune Judecarea cererii de ascultarea concluziilor procurorului, ale părţilor şi ale subiecţilor procesuali principali. redeschidere a procesului După această etapă instanţa va examina următoarele aspecte: (1) Instanţa, ascultând - dacă cererea a fost formulată în termen şi de către o persoană dintre cele prevăzute la art.466; concluziile procurorului, ale - au fost invocate temeiuri legale pentru redeschiderea procesului penal şi părţilor şi ale subiecţilor - dacă motivele în baza cărora este formulată cererea nu au fost prezentate într-o cerere procesuali principali, anterioară de redeschidere a procesului penal, care a fost judecată definitiv. examinează dacă: Cauza se va judeca de urgenţă. a) cererea a fost În situaţia în care persoana condamnată se află în executarea pedepsei cu închisoarea aplicată formulată în termen şi de în această cauză cu ocazia primei judecăţi, instanţa poate suspenda motivat, în tot sau în parte, către o persoană dintre cele executarea hotărârii şi poate institui una dintre obligaţiile prevăzute la art.215 alin.1 şi 2. prevăzute la art. 466; De asemenea, dacă nu s-a început executarea pedepsei cu închisoarea, instanţa poate b) au fost invocate dispune respectarea de către condamnat a uneia dintre obligaţiile prevăzute la art.215 alin.1 şi temeiuri legale pentru 2. redeschiderea procesului Dacă în urma examinării efectuate instanţa constată îndeplinite condiţiile prevăzute de lege penal; dispune prin încheiere admiterea cererii de redeschidere a procesului penal. Această încheiere c) motivele în baza cărora poate fi atacată odată cu fondul. este formulată cererea nu În situaţia în care instanţa constată neîndeplinirea condiţiilor prevăzute la art.466, va dispune au fost prezentate într-o prin sentinţă respingerea cererii de redeschidere a procesului penal. Această hotărâre este cerere anterioară de supusă aceleiaşi căi de atac ca cea pronunţată în lipsa persoanei condamnate. redeschidere a procesului Consecinţa admiterii cererii de redeschidere a procesului penal este desfiinţarea de drept a penal, care a fost judecată hotărârii pronunţate în lipsa persoanei condamnate. definitiv. Redeschiderea procesului penal are efect extensiv în privinţa părţilor care nu au formulat o (2) Cererea se astfel de cerere, fără a li se putea crea o situaţie mai grea. examinează de urgenţă, iar Odată cu admiterea cererii de redeschidere a procesului penal, legea instituie posibilitatea în cazul în care persoana instanţei, din oficiu sau la cererea procurorului, de a lua faţă de inculpat una dintre măsurile condamnată se află în preventive prevăzute la art.202 alin.4 lit.b-e. executarea pedepsei cu De asemenea, în raport de această soluţie vor fi incidente dispoziţiile titlului V al părţii închisoarea aplicate în generale a Noului Cod de procedură penală privind măsurile preventive şi alte măsuri cauza a cărei rejudecare se procesuale. cere, instanţa poate suspenda motivat, în tot sau în parte, executarea hotărârii şi poate dispune715 respectarea de către condamnat a uneia dintre obligaţiile prevăzute la art. 215 alin. (1) şi (2). Dacă executarea pedepsei cu închisoarea nu a început, instanţa poate dispune respectarea de către condamnat a uneia dintre obligaţiile prevăzute la art. 215 alin. (1) şi (2). (3) Dacă instanţa constată îndeplinirea condiţiilor prevăzute la alin. (1), dispune prin încheiere admiterea cererii de redeschidere a procesului penal. (4) Dacă instanţa constată neîndeplinirea condiţiilor prevăzute la art. 466, dispune prin sentinţă respingerea cererii de redeschidere a procesului penal. (5) Încheierea prin care este admisă cererea de redeschidere a procesului penal poate fi atacată odată cu fondul. (6) Hotărârea prin care este respinsă cererea de redeschidere a procesului penal este supusă aceleiaşi căi de atac ca şi hotărârea pronunţată în lipsa persoanei condamnate.716 (7) Admiterea cererii de redeschidere a procesului penal atrage desfiinţarea de drept a hotărârii pronunţate în lipsa persoanei condamnate. (8) Instanţa redeschide procesul penal prin extindere şi cu privire la părţile care nu au formulat cerere, putând hotărî şi în privinţa lor, fără să le poată crea acestora o situaţie mai grea. (9) Odată cu admiterea cererii de redeschidere a procesului penal, instanţa, din oficiu sau la cererea procurorului, poate dispune luarea faţă de inculpat a uneia dintre măsurile preventive prevăzute la art.202 alin. (4), lit. b) - e). Dispoziţiile titlului V al părţii generale se aplică în mod corespunzător. ART. 470 Rejudecarea cauzei este guvernată de regulile de procedură aplicabile etapei procesuale Rejudecarea cauzei pentru care s-a dispus redeschiderea procesului penal. Rejudecarea cauzei se face potrivit regulilor de procedură aplicabile etapei procesuale pentru care s-a dispus redeschiderea procesului penal. Capitolul VI Capitolul IV Dispoziții privind asigurarea Căile extraordinare de atac unei practici judiciare717 unitare Secțiunea 1 Secțiunea III Recursul în interesul legii Recursul în interesul legii Cererea de recurs în Calitate procesuală Alin.1 preia art. 4141 alin.1 Cpp interesul legii Alin.2 reglementează conținutul cererii de recurs în interesul legii, respectiv: Art. 4142. - Pentru a se asigura ▪orientările jurisprudențiale cu privire la problema de drept ce face obiectul cererii Art. 471. - (1) Pentru a se interpretarea şi aplicarea unitară ▪motivarea acestora asigura interpretarea şi a legii de către toate instanţele ▪ jursiprudența Curţii Constituţionale, a Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, a Curţii Europene a aplicarea unitară a legii de judecătoreşti, procurorul Drepturilor Omului sau, după caz, a Curţii de Justiţie a Uniunii Europene chestiunii de drept în către toate instanţele general al Parchetului de pe discuție judecătoreşti, procurorul lângă Înalta Curte de Casaţie şi ▪opiniile doctrinare relevante general al Parchetului de pe Justiţie, din oficiu sau la cererea ▪ propunerea de soluție lângă Înalta Curte de ministrului justiţiei, colegiul de Alin.3 stabilește, sub sancțiunea inadmisibilității, necesitatea anexării la cererea de recurs în Casaţie şi Justiţie, din oficiu conducere al Înaltei Curţi de interesul legii a copiilor hotărârilor judecătorești definitive care ilustrează orientările diferite de sau la cererea ministrului Casaţie şi Justiţie, colegiile de jurisprudență în materia ce face obiectul sesizării ( această condiție era prevăzută și de Cpp, de justiţiei, colegiul de conducere ale curţilor de apel şi asemenea, sub sancțiunea inadmisibilității, respective de art. 4143.) conducere al Înaltei Curţi Avocatul Poporului au Alin.2 și 3 reprezintă, de fapt, consacrarea normativă a practicii/metodologiei actuale de de Casaţie şi Justiţie sau îndatorirea să ceară Înaltei Curţi întocmire și redactare a cererii de recurs în interesul legii colegiile de conducere ale de Casaţie şi Justiţie să se curţilor de apel, precum și pronunţe asupra problemelor de Avocatul Poporului au drept care au fost soluţionate îndatorirea să ceară Înaltei diferit de instanţele Curţi de Casaţie şi Justiţie judecătoreşti. să se pronunţe asupra chestiunilor de drept care au fost soluţionate diferit de instanţele judecătoreşti. (2) Cererea trebuie să cuprindă soluţiile diferite date problemei de drept şi motivarea acestora, jurisprudenţa Curţii718 Constituţionale, a Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, a Curţii Europene a Drepturilor Omului sau, după caz, a Curţii de Justiţie a Uniunii Europene, opiniile exprimate în doctrină relevante în domeniu, precum şi soluţia ce se propune a fi pronunţată în recursul în interesul legii. (3) Cererea de recurs în interesul legii trebuie să fie însoţită, sub sancţiunea respingerii ca inadmisibilă, de copii ale hotărârilor judecătoreşti definitive din care rezultă că problemele de drept care formează obiectul judecăţii au fost soluţionate în mod diferit de instanţele judecătoreşti. Condiţiile de admisibilitate Condiţii de admisibilitate Este preluat art. 4143 Cpp privind însoțirea cererii de recurs în interesul legii de copii ale hotărârilor judecătorești definitive, sub sancțiunea inadmisibilității Art. 472. - Recursul în Art. 4143. - Recursul în interesul legii este admisibil interesul legii este admisibil numai dacă se face dovada numai dacă se face dovada că că problemele de drept care problemele de drept care formează obiectul judecăţii formează obiectul judecăţii au au fost soluţionate în mod fost soluţionate în mod diferit diferit prin hotărâri prin hotărâri judecătoreşti judecătoreşti definitive, definitive, care se anexează la care se anexează la cerere. cerere.719 Judecarea recursului în Judecarea recursului în interesul Alin. 1 preia art. 4144 alin.1 Cpp fără modificări interesul legii legii Alin.2 preia art. 4144 alin.2 Cpp, mai puțin numărul judecătorilor care vor intra în completul de judecată a cererii de recurs în intersul legii în ipoteza în care chestiunea de drept ( noțiune care Art. 473. - (1) Recursul în Art. 4144. – (1) Recursul în o înlocuiește pe cea de problemă de drept ) prezintă interes pentru două sau mai multe secţii interesul legii se judecă de interesul legii se judecă de un Alin.3 preia art. 4144 alin.3 Cpp, înlocuind sintagma problemă de drept cu cea de chestiune de un complet format din complet format din preşedintele drept și renunțând la vicepreședinte ca titular al obligației de a lua măsurile necesare preşedintele Înaltei Curţi de Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie desemnării aleatorii a judecătorilor ce vor intra în alcătuirea completului de judecată Casaţie şi Justiţie sau, în sau, în lipsa acestuia, din Alin. 4 – 10 preiau art. 4144 alin.4 - 10 Cpp, sintagma problemă de drept, acolo unde apare, fiind lipsa acestuia, din vicepreşedintele Înaltei Curţi de înlocuită cu cea de chestiune de drept; alin.9 adaugă Avocatul Poporului sau un reprezentant al vicepreședintele Înaltei Casaţie şi Justiţie, preşedinţii de acestuia alături de ceilalți titulari ai susținerii cererii de recurs în interesul legii, corelativ calității Curți de Casație și Justiție, secţii din cadrul acesteia, un sale de titular al unei asemenea cereri preşedinţii de secţii din număr de 14 judecători din cadrul acesteia, un număr secţia în a cărei competenţă de 14 judecători din secţia intră problema de drept care a în a cărei competenţă intră fost soluţionată diferit de chestiunea de drept care a instanţele judecătoreşti şi câte 2 fost soluţionată diferit de judecători din cadrul celorlalte instanţele judecătoreşti, secţii. Preşedintele completului precum şi câte 2 judecători este preşedintele sau din cadrul celorlalte secţii. vicepreşedintele Înaltei Curţi de Preşedintele completului Casaţie şi Justiţie. este preşedintele Înaltei (2) În cazul în care problema Curţi de Casaţie şi Justiţie de drept prezintă interes pentru sau, în lipsa acestuia, din două sau mai multe secţii, vicepreședintele Înaltei preşedintele sau, în lipsa Curți de Casație și Justiție . acestuia, vicepreşedintele Înaltei (2) În cazul în care Curţi de Casaţie şi Justiţie chestiunea de drept stabileşte secţiile din care provin prezintă interes pentru cei 20 de judecători. două sau mai multe secţii, (3) După sesizarea Înaltei Curţi preşedintele Înaltei Curţi de de Casaţie şi Justiţie, Casaţie şi Justiţie stabileşte preşedintele acesteia sau, după secţiile din care provin caz, vicepreşedintele va lua judecătorii ce vor alcătui măsurile necesare pentru completul de judecată. desemnarea aleatorie a (3) După sesizarea Înaltei judecătorilor din cadrul secţiei în720 Curţi de Casaţie şi Justiţie, a cărei competenţă intră preşedintele acesteia va lua problema de drept care a fost măsurile necesare pentru soluţionată diferit de instanţele desemnarea aleatorie a judecătoreşti, precum şi a judecătorilor din cadrul judecătorilor din celelalte secţii secţiei în a cărei ce intră în alcătuirea completului competenţă intră prevăzut la alin. 1. chestiunea de drept care a (4) La primirea cererii, fost soluţionată diferit de preşedintele completului va instanţele judecătoreşti, desemna un judecător din cadrul precum şi a judecătorilor secţiei în a cărei competenţă din celelalte secţii ce intră intră problema de drept care a în alcătuirea completului fost soluţionată diferit de prevăzut la alin. (1). instanţele judecătoreşti, pentru (4) La primirea cererii, a întocmi un raport asupra preşedintele completului va recursului în interesul legii. În desemna un judecător din cazul în care problema de drept cadrul secţiei în a cărei prezintă interes pentru două sau competenţă intră mai multe secţii, preşedintele chestiunea de drept care a completului va desemna câte un fost soluţionată diferit de judecător din cadrul acestor instanţele judecătoreşti, secţii pentru întocmirea pentru a întocmi un raport raportului. Raportorii nu sunt asupra recursului în incompatibili. interesul legii. În cazul în (5) În vederea întocmirii care chestiunea de drept raportului, preşedintele prezintă interes pentru completului poate solicita unor două sau mai multe secţii, specialişti recunoscuţi opinia preşedintele completului va scrisă asupra problemelor de desemna 3 judecători din drept soluţionate diferit. cadrul acestor secţii pentru (6) Raportul va cuprinde întocmirea raportului. soluţiile diferite date problemei Raportorii nu sunt de drept şi argumentele pe care incompatibili. se fundamentează, (5) În vederea întocmirii jurisprudenţa relevantă a Curţii raportului, preşedintele Constituţionale, a Înaltei Curţi de completului poate solicita Casaţie şi Justiţie, a Curţii721 unor specialişti recunoscuţi Europene a Drepturilor Omului, opinia scrisă asupra a Curţii de Justiţie a Uniunii chestiunilor de drept Europene şi opinia specialiştilor soluţionate diferit. consultaţi, dacă este cazul, (6) Raportul va cuprinde precum şi doctrina în materie. soluţiile diferite date Totodată, judecătorul sau, după problemei de drept şi caz, judecătorii raportori va/vor argumentele pe care se întocmi proiectul soluţiei ce se fundamentează, propune a fi dată recursului în jurisprudenţa relevantă a interesul legii. Curţii Constituţionale, a (7) Şedinţa completului se Înaltei Curţi de Casaţie şi convoacă de preşedintele Justiţie, a Curţii Europene a acestuia cu cel puţin 20 de zile Drepturilor Omului, a Curţii înainte de desfăşurarea acesteia. de Justiţie a Uniunii Odată cu convocarea, fiecare Europene şi opinia judecător va primi o copie a specialiştilor consultaţi, raportului şi a soluţiei propuse. dacă este cazul, precum şi (8) La şedinţă participă toţi doctrina în materie. judecătorii completului. Dacă Totodată, judecătorul sau, există motive obiective, aceştia după caz, judecătorii vor fi înlocuiţi cu respectarea raportori vor întocmi şi vor regulilor prevăzute la alin. 3. motiva proiectul soluţiei ce (9) Recursul în interesul legii se propune a fi dată se susţine în faţa completului, recursului în interesul legii. după caz, de procurorul general (7) Şedinţa completului se al Parchetului de pe lângă Înalta convoacă de preşedintele Curte de Casaţie şi Justiţie sau acestuia, cu cel puţin 20 de de procurorul desemnat de zile înainte de desfăşurarea acesta, de judecătorul desemnat acesteia. Odată cu de colegiul de conducere al convocarea, fiecare Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, judecător va primi o copie a respectiv al curţii de apel. raportului şi a soluţiei (10) Recursul în interesul legii propuse. se judecă în cel mult 3 luni de la (8) La şedinţă participă data sesizării instanţei, iar toţi judecătorii completului. soluţia se adoptă cu cel puţin Dacă există motive două treimi din numărul722 obiective, aceştia vor fi judecătorilor completului. Nu se înlocuiţi, cu respectarea admit abţineri de la vot. regulilor prevăzute la alin. (3). (9) Recursul în interesul legii se susţine în faţa completului, după caz, de procurorul general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie sau de procurorul desemnat de acesta, de judecătorul desemnat de colegiul de conducere al Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, respectiv al curţii de apel ori de Avocatul Poporului sau de un reprezentant al acestuia. (10) Recursul în interesul legii se judecă în cel mult 3 luni de la data sesizării instanţei, iar soluţia se adoptă cu cel puţin două treimi din numărul judecătorilor completului. Nu se admit abţineri de la vot. Conţinutul hotărârii şi Conţinutul hotărârii şi efectele ei efectele ei art. 474 preia art. 4145 Cpp; alin.1 precizează completul care se pronunță asupra cererii de Art. 4145. - Asupra cererii, recurs în interesul legii ca fiind completul Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. Art. 474. - (1) Asupra completul se pronunţă prin cererii de recurs în interesul decizie. legii completul Înaltei Curţi Decizia se pronunţă numai în de Casaţie şi Justiţie se interesul legii şi nu are efecte pronunţă prin decizie. asupra hotărârilor judecătoreşti (2) Decizia se pronunţă examinate şi nici cu privire la723 numai în interesul legii şi nu situaţia părţilor din acele are efecte asupra procese. hotărârilor judecătoreşti Decizia se motivează în examinate şi nici cu privire termen de cel mult 30 de zile de la situaţia părţilor din acele la pronunţare şi se publică în cel procese. mult 15 zile de la motivare în (3) Decizia se motivează Monitorul Oficial al României, în termen de cel mult 30 de Partea I. zile de la pronunţare şi se Dezlegarea dată problemelor publică în cel mult 15 zile de drept judecate este de la motivare în Monitorul obligatorie pentru instanţe de la Oficial al României, Partea data publicării deciziei în I. Monitorul Oficial al României, (4) Dezlegarea dată Partea I. problemelor de drept judecate este obligatorie pentru instanţe de la data publicării deciziei în Monitorul Oficial al României, Partea I. Încetarea sau modificarea fără corespondent efectelor deciziei Reglementarea este menită să asigure menținerea în circuitul juridic numai a acelor decizii pronunțate în interesul legii care își păstrează actualitatea în raport cu evoluțiile legislative. Art. 4741 – Efectele deciziei încetează în cazul abrogării, constatării neconstitutuţionalităţii ori modificării dispoziţiei legale care a generat problema de drept dezlegată, cu excepţia cazului în care aceasta subzistă în noua reglementare.724 -cf. modificării prin art.3 pct. 4 din OUG nr. 3/2014 Secțiunea a 2-a Secțiunea a 2-a reglementează o procedură nouă care, alături de recursul în interesul legii, este Sesizarea Înaltei Curți de fără corespondent destinată să asigure o practică judiciară unitară. Această instituție pare inspirată de art. 267 din Casație și Justiție în vederea Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. pronunțării unei hotărâri Articolul 267 prealabile pentru (ex-articolul 234 TCE) dezlegarea unor chestiuni Curtea de Justiţie a Uniunii Europene este competentă să se pronunţe, cu titlu preliminar, cu de drept privire la: (a) interpretarea tratatelor; (b) validitatea şi interpretarea actelor adoptate de instituţiile, organele, oficiile sau agențiile Uniunii; În cazul în care o asemenea chestiune se invocă în faţa unei instanţe dintr-un stat membru, această instanţă poate, în cazul în care apreciază că o decizie în această privinţă îi este necesară pentru a pronunţa o hotărâre, să ceară Curţii să se pronunţe cu privire la această chestiune. În cazul în care o asemenea chestiune se invocă într-o cauză pendinte în faţa unei instanţe naţionale ale cărei decizii nu sunt supuse vreunei căi de atac în dreptul intern, această instanţă este obligată să sesizeze Curtea. În cazul în care o asemenea chestiune se invocă într-o cauză pendinte în faţa unei instanţe judecătoreşti naţionale privind o persoană supusă unei măsuri privative de libertate, Curtea hotărăşte în cel mai scurt termen. Totodată, instituția este expresia art. 126 alin. 3 din Constituție potrivit căruia interpretarea și aplicarea unitară a legii de către celelalte instanțe se asigură de către Înalta Curte de Casație și Justiție. ART. 475 Obiectul fără corespondent Este reglementat obiectul procedurii – pronunţarea unei hotărâri prin care să se dea o sesizării rezolvare de principiu unei chestiunii de drept Dacă, în cursul judecăţii, Pentru a putea face obiect al sesizării cf. acestei proceduri, chestiunea de drept trebuie să un complet de judecată al îndeplinească următoarele condiții: Înaltei Curţi de Casaţie şi ▪ de lămurirea sa depinde soluţionarea pe fond a cauzei în care este incidentă ( caracterul Justiţie, al curţii de apel sau determinant pentru soluționarea fondului cauzei ). Întrucât reglementarea utilizează sintagma al tribunalului, învestit cu soluționarea pe fond, ar rezulta că chestiunea de drept privește o problemă de fond, context în soluţionarea cauzei în care procedura prevăzută de art. 475-4771 NCpp nu poate fi incidentă dacă ultimă instanţă, constatând dezlegarea/lămurirea sa ar privi aspecte de procedură.725 că există o chestiune de ▪ asupra sa Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie nu a statuat printr-o altă hotărâre prealabilă drept, de a cărei lămurire ▪ nu face obiectul unui recurs în interesul legii în curs de soluţionare. Prin această condiție ( depinde soluţionarea pe recurs în interesul legii în curs de soluționare ) apreciem că trebuie înțeles un recurs în interesul fond a cauzei respective şi legii cu care instanța supremă a fost deja sesizată; prin urmare, nu ar putea fi respinsă ca asupra căreia Înalta Curte inadmisibilă o sesizare întemeiată pe art. 475 NCpp atunci când instanța supremă, informându- de Casaţie şi Justiţie nu a se, ia cunoștință că chestiunea de drept respectivă se află în lucru, sub formă de proiect de statuat printr-o hotărâre recurs în interesul legii, la oricare dintre titularii acestuia. Pentru acest motiv, rămân în discuție prealabilă sau printr-un acele proiecte de recurs în interesul legii aflate în curs de verificare, analiză și fundamentare la recurs în interesul legii şi titularii acestei proceduri și cu care instanța supremă nu a fost încă sesizată, respectiv nici nu face obiectul unui perspectiva de soluționare a lucrărilor având un asemenea obiect, precum și implicațiile ( altele recurs în interesul legii în decât inadmisibilitatea sesizării care, pentru motivele menționate anterior, apreciem că nu este curs de soluţionare, va incidentă ) asupra sesizării. putea solicita Înaltei Curţi ▪cauza al cărei fond depinde de rezolvarea chestiunii de drept să se afle spre soluționare în de Casaţie şi Justiţie să ultimă instanță pronunţe o hotărâre prin ▪totodată, cauza să se afle pe rolul tribunalului, al curții de apel ori al Înaltei Curți care să se dea rezolvare de Această din urmă condiție configurează totodată și sfera titularilor sesizării: principiu chestiunii de drept ▪tribunale cu care a fost sesizată." ▪curți de apel ▪Înalta Curte ( de fapt, completele de judecată ale cauzelor în care a apărut chestiunea de drept – a se vedea art. 476 alin. 1 ) Rezultă că sfera titularilor este circumscrisă exclusiv instanțelor ( completelor acestor instanțe ), cu excluderea judecătoriilor. Sesizarea este facultativă. Din modul de redactare a textului rezultă că o astfel de sesizare este admisibilă numai în măsura în care cauza în care apare chestiunea de drept se află în cursul judecății ( Titlul III al Părții speciale - judecata în primă instanță, în căile de atac ordinare și extraordinare, mai puțin procedurile privind asigurarea unei practici judiciare unitare ). În aceste condiții, sesizarea întemeiată pe disp. art. 475 NCpp nu ar putea fi făcută de judecătorul de cameră preliminară, chiar dacă ar fi vorba de judecătorul de cameră preliminară competent să judece contestația întemeiată pe art. 347 NCpp, de la tribunale, curți de apel sau ÎCCJ; aceeași concluzie pare a fi susținută și terminologia normei care se referă la complet, la dezbateri contradictorii. ART. 476 Procedura de fără corespondent cf. alin.1 fraza I rezultă că: judecată ▪ sesizarea se face de către completul de judecată (1) Sesizarea Înaltei Curţi ▪sesizarea este supusă dezbaterilor contradictorii726 de Casaţie şi Justiţie se face ▪dezbaterile au ca obiect verificarea condițiilor de admisibilitate a sesizării, precum și de către completul de poziția/punctul de vedere al completului și părților asupra chestiunii de drept ( sub acest aspect, judecată după dezbateri procedura este similară cu cea a excepției de neconstituționalitate ); controlul condițiilor de contradictorii, dacă sunt admisibilitate revine, prin urmare, atât instanței în fața căreia apare chestiunea de drept, cât și îndeplinite condiţiile a celei competente să o soluționeze; nu sunt excluse ipotezele în care decizia asupra prevăzute la art. 475, prin admisibilității să fie diferită, respectiv instanța supremă să respingă ca inadmisibilă o sesizare pe încheiere care nu este care instanța a apreciat-o, în urma dezbaterilor contradictorii, ca fiind admisibilă ( asemenea supusă niciunei căi de atac. cazuri sunt ilustrate în jurisprudența Curții Constituționale, procedura excepției de Dacă prin încheiere se neconstituționalitate prezentând similitudini sub acest aspect, așa cum s-a precizat, cu dispune sesizarea, aceasta procedura prezentă ) va cuprinde motivele care În măsura în care se decide sesizarea, aceasta se dispune prin încheiere al cărei conținut este susţin admisibilitatea reglementat în alin.1 teza a II-a. Conținutul încheierii de sesizare : sesizării potrivit dispoziţiilor ▪ motivele care susţin admisibilitatea sesizării potrivit dispoziţiilor art. 475 art. 475, punctul de vedere ▪ punctul de vedere al completului de judecată şi al părţilor al completului de judecată Și sub acest aspect există asemănări cu procedura excepției de neconstituționalitate, respectiv şi al părţilor. cu conținutul încheierii princare se dispune sesizarea Curții Constituționale (2) Prin încheierea ▪ dispoziția de suspendare a judecării cauzei, în măsura în care s-a luat o asemenea decizie ( alin. prevăzută la alin. (1), cauza 2 fraza I ); suspendarea este facultativă, sesizarea Înaltei Curți neatrăgând, de drept, o poate fi suspendată până la asemenea consecință. Suspendarea durează până la pronunţarea hotărârii prealabile pentru pronunţarea hotărârii dezlegarea chestiunii de drept ( prin aceasta trebuie înțeleasă și hotărîrea prin care Înalta Curte prealabile pentru respinge sesizarea ca inadmisibilă ). dezlegarea chestiunii de drept. În cazul în care nu s-a Potrivit Ghidului cuprinzând informațiile necesare pentru sesizarea ÎCCJ în vederea pronunțării dispus suspendarea odată unei hotărâri prelalbile pentru dezlegarea unor chestiuni de drept în materie penală, emis de cu sesizarea, iar cercetarea Înalta Curte de Casație și Justiție s-au stabilit următoarele: judecătorească este ▪nu se înaintează dosarul cauzei la ÎCCJ, ci numai: finalizată înainte ca Înalta - încheierea întocmită de instanța de la care provine sesizarea; Curte de Casaţie şi Justiţie -citativul cuprinzând identitatea și domiciliul părților; să se pronunţe asupra -înscrisuri relevante, dacă este cazul; sesizării, instanţa suspendă ▪mențiunile obligatorii ale încheierii de sesizare: dezbaterile până la ▪▪partea introductivă va cuprinde în mod distinct dezbaterile asupra sesizării ÎCCJ, atât cu privire pronunţarea deciziei la admisibilitatea acestui demers, cât și pe fondul chestiunii de drept a cărei dezlegare se prevăzute la art. 477 alin. solicită: (1). În cazul în care - punerea în discuție din oficiu sau la cerere a celor două aspecte; inculpatul se află în arest la - susținerile procurorului/părților/persoanei vătămate cu privire la cele două aspecte domiciliu sau este arestat ▪▪considerentele vor avea următoarea structură: preventiv, se aplică în mod - obiectul cauzei pe scurt ( act de sesizare/situația de fapt/încadrarea juridică );727 corespunzător prevederile - expunerea pe scurt a chestiunii de drept ( cu indicarea exactă a articolului și a actului normativ art. 208 pe toată durata din care face parte ); suspendării. - examenul de admisibilitate a sesizării: (3) După înregistrarea →instanța care sesizează:complet de judecată al ÎCCJ/ al unei curți de apel / al unui tribunal cauzei la Înalta Curte de învestit cu soluționarea cauzei în ultimă instanță; Casaţie şi Justiţie, →caracterul de noutate al chestiunii de drept: ÎCCJ nu a mai statuat asupra acesteia printr-o încheierea de sesizare se hotărâre prealabilă / recurs în interesul legii / nu face obiectul unui recurs în interesul legii în publică pe pagina de curs de soluționare internet a acestei instanţe. →relevanța chestiunii de drept: de lămurirea ei depinde soluționarea pe fond a cauzei respective (4) Cauzele similare, ( motivare ); aflate pe rolul instanţelor - punctele de vedere ale procurorului/ părților/ persoanei vătămate asupra chestiunii de drept judecătoreşti, pot fi sesizate; suspendate până la - punctul de vedere al completului de judecată asupra chestiunii de drept sesizate ( cu soluţionarea sesizării. menționarea jurisprudenței naționale / comunitare/ CEDO relevante, dacă aceasta există și este (5) Repartizarea sesizării cunoscută; este făcută de preşedintele ▪▪dispozitivul va cuprinde : sau, în lipsa acestuia, de - dispoziția de sesizare a ÎCCJ în vederea pronunțării unei hotărâri prealabile cu privire la unul dintre vicepreşedinţii chestiunea de drept în discuție ( cu enunțarea explicită a întrebării adresate Curții ); Înaltei Curţi de Casaţie şi - dispoziția de suspendare a judecății ( dacă este cazul ); Justiţie ori de persoana - dispoziția privind lipsa căii de atac. desemnată de aceştia. După redactarea încheierii și distinct de aceasta ( foaie separată ) se va întocmi un citativ (6) Sesizarea se judecă de cuprinzând identitatea și domiciliul părților ( pentru comunicarea ulterioară de către ÎCCJ a un complet format din raportului asupra chestiunii de drept ). preşedintele secţiei Încheierea va fi înaintată în două variante: una cuprnzând datele părților, semnată în condițiile corespunzătoare a Înaltei legii ( un exemplar identic cu cel aflat la dosarul cauzei ), iar alta anonomizată și fără semnături ( Curţi de Casaţie şi Justiţie în vederea publicării pe site-ul ÎCCJ ). sau de un judecător Încheierea trebuie să fie succintă, dar și completă, conținând toate informațiile necesare. desemnat de acesta şi 8 Chiar dacă în materie penală elementul de noutate al chestiunii de drept supuse analizei se judecători din cadrul secţiei raportează la preexistența unei hotărâri prealabile sau a unei decizii pronunțate ( ori care respective. Preşedintele urmează a se pronunța ) în interesul legii cu referire la aceeași chestiune de drept, este secţiei sau, în caz de recomandabil să se aprecieze asupra oportunității sesizării ÎCCJ în situația în care există o imposibilitate, judecătorul jurisprudență constantă și consolidată în respectiva materie ori în cazul în care nu există nicio desemnat de acesta este îndoială cu privire la interpretarea ce trebuie dată normei juridice relevante. preşedintele de complet şi va lua măsurile necesare pentru desemnarea Încheierea de sesizare nu este supusă niciunei căi de atac ( art. 476 alin.1 fraza I NCpp ). aleatorie a judecătorilor.728 (7) După alcătuirea Ipoteze particulare ( art. 476 alin.1 fraza aII-a și a III-a NCpp ).: completului potrivit alin. ▪ suspendarea nu a fost dispusă concomitent cu sesizarea, iar cercetarea judecătorească a fost (6), preşedintele acestuia va finalizată înainte ca Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie să se pronunţe asupra sesizări - instanţa desemna un judecător suspendă dezbaterile până la pronunţarea deciziei prevăzute la art. 477 alin. 1 pentru a întocmi un raport ▪ dacă suspendarea a fost dispusă iar inculpatul se află în arest la domiciliu sau este arestat asupra chestiunii de drept preventiv, se aplică în mod corespunzător prevederile art. 208 privind verificarea măsurilor supuse judecăţii. preventive în cursul judecății, pe toată durata suspendării ( verificare din oficiu, periodic, dar nu Judecătorul desemnat mai târziu de 60 de zile a susbzistenței temeiurilor respectivei măsuri preventive ) raportor nu devine incompatibil. Încheierea de sesizare se publică pe pagina de internet a Înaltei Curți (alin.3 ), măsură de (8) Atunci când publicitate care permite altor instanțe pe rolul se află cauze similare să le suspende până la chestiunea de drept soluţionarea sesizării ( alin. 4). priveşte activitatea mai multor secţii ale Înaltei Curţi Aspectele legate de repartizarea sesizării, alcătuirea completului care o va judeca, desemnarea de Casaţie şi Justiţie, judecătorului raportor ( alin. 5-8 ) sunt asemănătoare acelorași aspecte în materie de recurs în preşedintele sau, în lipsa interesul legii. Conținutul raportului este reglementat prin trimitere la conținutul celui întocmit acestuia, unul dintre în cazul recursului în interesul legii ( art. 476 alin.10 cu ref. la art. 473 alin. 5 și 6 ). vicepreşedinţii Înaltei Curţi De asemenea, aspectele referitoare la convocarea ședinței, participarea judecătorilor la ședință de Casaţie şi Justiţie va sunt identice cu cele privind aceleași aspecte în materia recursului în interesul legii ( art. art. 476 transmite sesizarea alin.10 cu ref. la art. 473 alin. 7 și 8 ). preşedinţilor secţiilor interesate în soluţionarea Raportul asupra sesizării se comunică părților ( părțile în procesul penal fiind inculpatul, partea chestiunii de drept. În acest civilă și partea responsabilă civilmente cf. art. 32 alin. NCpp ) care au posibilitatea să își exprime caz, completul va fi alcătuit în scris punctele de vedere privind chestiunea de drept. Rațiunea acestei posibilități nu este din preşedintele sau, în clară în măsura în care tot asupra chestiunii de drept părțile au avut ocazia să își exprime lipsa acestuia, din punctul de vedere odată cu dezbaterile contradictorii asupra sesizării, punct de vedere care este vicepreşedintele Înaltei și consemnat în încheierea de sesizare ( s-ar putea afirma că dezbaterile contradictorii și Curţi de Casaţie şi Justiţie, punctele de vedere ale părților ar purta numai asupra aspectelor de admisibilitate a sesizării, care va prezida completul, ipoteză exclusă însă în condițiile în care art. 476 alin. 1 NCpp precizează distinct menționarea în din preşedinţii secţiilor încheierea de sesizare atât a motivelor care susțin admisibilitatea, cât și a punctului de vedere interesate în soluţionarea al completului și al părților. Mai curând, punctul de vedere ar putea purta asupra celor chestiunii de drept, precum prezentate în raport. Termenul de comunicare a punctelor de vedere este 15 zile de la şi câte 5 judecători din comunicarea raportului, nerespectarea sa atrăgând decăderea din exercițiul dreptului și cadrul secţiilor respective, nulitatea actului făcut peste termen cf. art. 268 alin. 1 NCpp. desemnaţi aleatoriu de preşedintele completului. Pentru judecarea sesizării este prevăzut un termen maxim de 3 luni de la data învestirii. După alcătuirea Sesizarea se judecă fără citarea părţilor.729 completului, pentru Soluţia se adoptă cu cel puţin două treimi din numărul judecătorilor completului, nefiind admise întocmirea raportului, abţineri de la vot. Toate aceste din urmă aspecte fiind identice celor similare din materia preşedintele completului va recursului în interesul legii ( art. 473 alin.10 folosește termenul 3 luni de la sesizarea instanței, în desemna câte un judecător vreme ce art. 476 alin.11 pe cel de 3 luni de la data învestirii. Riguros vorbind, cei doi termeni nu din cadrul fiecărei secţii. sunt identici: data sesizării este data înregistrării actului de sesizare, iar data învestirii este dată Raportorii nu sunt de momentul în care instanța sesizată, în urma verificărilor specifice - competență etc ) decide incompatibili. că a fost legal sesizată și se învestește. (9) Raportul va fi comunicat părţilor, care, în termen de cel mult 15 zile de la comunicare, pot depune, în scris, prin avocat sau, după caz, prin consilier juridic, punctele lor de vedere privind chestiunea de drept supusă judecăţii. (10) Dispoziţiile art. 473 alin. (5) - (8) se aplică în mod corespunzător. (11) Sesizarea se judecă fără citarea părţilor, în cel mult 3 luni de la data învestirii, iar soluţia se adoptă cu cel puţin două treimi din numărul judecătorilor completului. Nu se admit abţineri de la vot." ART. 477 Conţinutul şi fără corespondent Hotărârea pronunțată este o decizie. efectele hotărârii Decizia se motivează într-un termen maxim de 30 de zile de la pronunțare. Decizia motivată se publică în Monitorul Oficial în maxim 15 zile de la motivare. (1) Asupra sesizării, Pronunțarea poartă exclusiv asupra chestiunii de drept supuse dezlegării. Dezlegarea dată chestiunii de drept are caracter obligatoriu pentru instanțe de la data publicării completul pentru deciziei. dezlegarea unor chestiuni730 de drept se pronunţă prin În ipoteza abrogării, constatării neconstituționalității ori modificării dispoziției legale care a decizie, numai cu privire la făcut obiectul chestiunii de drept sunt aplicabile disp.art. 4741 NCpp cf.art. 477 alin.4. chestiunea de drept supusă dezlegării. (2) Dispoziţiile art. 474 alin. (3) se aplică în mod corespunzător. (3) Dezlegarea dată chestiunilor de drept este obligatorie pentru instanţe de la data publicării deciziei în Monitorul Oficial al României, Partea I. (4) Dispoziţiile art. 4741 se aplică în mod corespunzător." Cu toate că art. 477 alin.4 trimite la art. 4741 NCpp, dispozițiile acestuia din urmă sunt reluate și ART. 4771 Încetarea sau fără corespondent de art. 4771 NCpp. modificarea efectelor deciziei Efectele deciziei încetează în cazul abrogării, constatării neconstitutuţionalităţii ori modificării dispoziţiei legale care a generat problema de drept dezlegată, cu excepţia cazului în care aceasta subzistă în noua reglementare. -cf. modificării prin art.3 pct. 5 din OUG nr. 3/2014731 TITLUL IV Prevedere nouă Atribuția procurorului de a încheia acordul de recunoaștere a vinovăției, în condițiile legii, este Proceduri speciale prevăzută în mod expres și în art. 55 alin. 3 lit. e din Partea Generală a N.C.P.P. În Expunerea de motive (publicată pe site-ul Camerei Deputaților http://www.cdep.ro/proiecte/2013/100/30/1/em249.pdf) la Legea nr. 255/2013 pentru CAPITOLUL I punerea în aplicare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală şi pentru Acordul de recunoaştere a modificarea şi completarea unor acte normative care cuprind dispoziţii procesual penale vinovăţiei (Secțiunea a 2-a. Motivul emiterii actului normativ, pct. 1. Descrierea situației actuale) se arată că, unul dintre obiectivele a căror îndeplinire o urmărește N.C.P.P. este ”crearea unui cadru legislativ în care procesul penal să fie mai rapid și mai eficient, prin urmare, în mod semnificativ mai puțin costisitor”. ART. 478 Prevedere nouă Condiţii: Titularii acordului de recunoaştere a vinovăţiei şi - trebuie să fi fost pusă în mişcare acţiunea penală; limitele acestuia (1) În cursul urmăririi - poate fi iniţiat atât de către procuror, cât şi de către inculpat; penale, după punerea în mişcare a acţiunii penale, - este necesar avizul prealabil şi scris al procurorului ierarhic superior cu privire la limitele inculpatul şi procurorul pot încheierii acordului de recunoaștere a vinovăției (felul şi cuantumul pedepsei, precum şi forma încheia un acord, ca urmare de executare a acesteia); a recunoaşterii vinovăţiei de către inculpat. (2) Efectele acordului de recunoaştere a vinovăţiei sunt supuse avizului procurorului ierarhic superior. (3) Acordul de recunoaştere a vinovăţiei poate fi iniţiat atât de către procuror, cât şi de către inculpat. (4) Limitele încheierii acordului de recunoaştere a vinovăţiei se stabilesc prin avizul prealabil şi scris al procurorului ierarhic superior.732 (5) Dacă acţiunea penală s-a pus în mişcare faţă de mai mulţi inculpaţi, se poate încheia un acord de recunoaştere a vinovăţiei distinct cu fiecare dintre aceştia, fără a fi adusă atingere prezumţiei de nevinovăţie a inculpaţilor pentru care nu s-a încheiat acord. (6) Inculpaţii minori nu pot încheia acorduri de recunoaştere a vinovăţiei. ART. 479 Prevedere nouă - Obiectul acordului de recunoaştere a vinovăţiei Acordul de recunoaştere a vinovăţiei are ca obiect recunoaşterea comiterii faptei şi acceptarea încadrării juridice pentru care a fost pusă în mişcare acţiunea penală şi priveşte felul şi cuantumul pedepsei, precum şi forma de executare a acesteia. ART. 480 Prevedere nouă Încheierea acordului de vinovăție are o aplicabilitate limitată, putând viza doar infracţiunile Condiţiile încheierii pentru care legea prevede pedeapsa amenzii sau a închisorii de cel mult 7 ani. acordului de recunoaştere În situația în care, din probele administrate, nu rezultă suficiente date cu privire la existenţa a vinovăţiei faptei pentru care s-a pus în mişcare acţiunea penală şi cu privire la vinovăţia inculpatului, nu se (1) Acordul de poate încheia un acord de recunoaștere a vinovăției. Astfel, dacă probatoriul este complet, recunoaştere a vinovăţiei se soluția care se dispune este cea de clasare. poate încheia numai cu În cazul în care trebuie continuată urmărirea penală, soluția care se va dispune la finalizarea733 privire la infracţiunile acesteia va fi după caz (trimitere în judecată sau încheierea unui acord de recunoaștere a pentru care legea prevede vinovăției sau clasare). pedeapsa amenzii sau a închisorii de cel mult 7 ani. (2) Acordul de Asistența juridică este obligatorie la încheierea acordului de recunoaștere a vinovăției, recunoaştere a vinovăţiei se nerespectarea acestei dispoziții legale atrăgând nulitatea absolută a actului, conform art. 281 încheie atunci când, din alin. 1 lit. f N.C.P.P. probele administrate, rezultă suficiente date cu privire la existenţa faptei pentru care s-a pus în mişcare acţiunea penală şi cu privire la vinovăţia inculpatului. La încheierea acordului de recunoaştere a vinovăţiei, asistenţa juridică este obligatorie. (3) Abrogat ART. 481 Prevedere nouă Acordul de recunoaștere a vinovăției se încheie în formă scrisă ca toate actele procedurale de Forma acordului de urmărire penală. recunoaştere a vinovăţiei (1) Acordul de recunoaştere a vinovăţiei se încheie în formă scrisă. (2) În situaţia în care se încheie acord de recunoaştere a vinovăţiei, procurorul nu mai întocmeşte rechizitoriu cu privire la inculpaţii cu care a încheiat acord. ART. 482 Prevedere nouă - Conţinutul acordului de recunoaştere a vinovăţiei Acordul de recunoaştere734 a vinovăţiei cuprinde: a) data şi locul încheierii; b) numele, prenumele şi calitatea celor între care se încheie; c) date privitoare la persoana inculpatului, prevăzute la art. 107 alin. (1); d) descrierea faptei ce formează obiectul acordului; e) încadrarea juridică a faptei şi pedeapsa prevăzută de lege; f) probele şi mijloacele de probă; g) declaraţia expresă a inculpatului prin care recunoaşte comiterea faptei şi acceptă încadrarea juridică pentru care a fost pusă în mişcare acţiunea penală; h) felul şi cuantumul, precum şi forma de executare a pedepsei ori soluţia de renunţare la aplicarea pedepsei sau de amânare a aplicării pedepsei cu privire la care s-a ajuns la un acord între procuror şi inculpat; i) semnăturile procurorului, ale inculpatului şi ale avocatului.735 ART. 483 Prevedere nouă Acordul de recunoaștere a vinovăției este supus nu numai controlului ierarhic (a se vedea art. Sesizarea instanţei cu 478), ci și deciziei instanței de judecată căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în fond. acordul de recunoaştere a vinovăţiei În cauzele cu mai multe fapte sau mai mulți inculpați, dacă acordul se încheie numai pentru (1) După încheierea unele fapte sau numai cu unii dintre inculpați, instanța este sesizată separat; trimițându-i-se acordului de recunoaştere a doar actele de urmărire penală care se referă la faptele şi persoanele care au făcut obiectul vinovăţiei, procurorul acordului de recunoaştere a vinovăţiei. sesizează instanţa căreia i- ar reveni competenţa să Sesizarea instanței cu restul faptelor și/sau inculpaților pentru care procurorul dispune judece cauza în fond şi trimiterea în judecată se dispune prin rechizitoriu. trimite acesteia acordul de recunoaştere a vinovăţiei, Practic, în aceeași cauză penală, procurorul dispune, prin două acte distincte, două soluții: însoţit de dosarul de rechizitoriu și acord de recunoaștere a vinovăției. urmărire penală. (2) În situaţia în care se încheie acordul numai cu privire la unele dintre fapte sau numai cu privire la unii dintre inculpaţi, iar pentru celelalte fapte sau inculpaţi se dispune trimiterea în judecată, sesizarea instanţei se face separat. Procurorul înaintează instanţei numai actele de urmărire penală care se referă la faptele şi persoanele care au făcut obiectul acordului de recunoaştere a vinovăţiei. (3) În cazul în care sunt incidente dispoziţiile art. 23 alin. (1), procurorul înaintează instanţei acordul de recunoaştere a vinovăţiei însoţit de tranzacţie sau de acordul de mediere.736 ART. 484 Prevedere nouă Procedura în fața instanței de judecată este necontradictorie, în ședință publică. Procedura în faţa Instanța se pronunță prin sentință. instanţei Participarea procurorului este obligatorie. (1) Dacă acordului de De asemenea, este obligatorie asistența juridică a inculpatului și în fața instanței. recunoaştere a vinovăţiei îi lipseşte vreuna dintre menţiunile obligatorii sau dacă nu au fost respectate condiţiile prevăzute la art. 482 şi 483, instanţa dispune acoperirea omisiunilor în cel mult 5 zile şi sesizează în acest sens conducătorul parchetului care a emis acordul. (2) Instanţa se pronunţă asupra acordului de recunoaştere a vinovăţiei prin sentinţă, în urma unei proceduri necontradictorii, în şedinţă publică, după ascultarea procurorului, a inculpatului şi avocatului acestuia, precum şi a părţii civile, dacă este prezentă. ART. 485 Prevedere nouă În situația în care instanța admite acordul de recunoaștere a vinovăției, nu poate crea pentru Soluţiile instanţei inculpat o situaţie mai grea decât cea asupra căreia s-a ajuns la un acord. (1) Instanţa, analizând Aceasta reprezintă o garanție procesuală pentru inculpatul care încheie acordul de acordul, pronunţă una recunoaștere a vinovăției. dintre următoarele soluţii: a) admite acordul de recunoaştere a vinovăţiei şi dispune una dintre soluţiile prevăzute de art. 396 alin. (2) - (4), care nu poate crea pentru inculpat o situaţie737 mai grea decât cea asupra căreia s-a ajuns la un acord, dacă sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la art. 480 - 482 cu privire la toate faptele reţinute în sarcina inculpatului, care au făcut obiectul acordului; b) respinge acordul de recunoaştere a vinovăţiei şi trimite dosarul procurorului în vederea continuării urmăririi penale, dacă nu sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la art. 480 - 482 cu privire la toate faptele reţinute în sarcina inculpatului, care au făcut obiectul acordului, sau dacă apreciază că soluţia cu privire la care s-a ajuns la un acord între procuror şi inculpat este nejustificat de blândă în raport cu gravitatea infracţiunii sau periculozitatea infractorului. (2) Instanţa poate admite acordul de recunoaştere a vinovăţiei numai cu privire la unii dintre inculpaţi. (3) În situaţia prevăzută la alin. (1) lit. b), instanţa se pronunţă din oficiu cu privire la starea de arest a inculpaţilor. (4) Dispoziţiile art. 396738 alin. (9), art. 398 şi art. 399 se aplică în mod corespunzător. ART. 486 Prevedere nouă - Soluţionarea acţiunii civile (1) În cazul în care instanţa admite acordul de recunoaştere a vinovăţiei şi între părţi s-a încheiat tranzacţie sau acord de mediere cu privire la acţiunea civilă, instanţa ia act de aceasta prin sentinţă. (2) În cazul în care instanţa admite acordul de recunoaştere a vinovăţiei şi între părţi nu s-a încheiat tranzacţie sau acord de mediere cu privire la acţiunea civilă, instanţa lasă nesoluţionată acţiunea civilă. În această situaţie, hotărârea prin care s-a admis acordul de recunoaştere a vinovăţiei nu are autoritate de lucru judecat asupra întinderii prejudiciului în faţa instanţei civile. ART. 487 Prevedere nouă Deși se prevede caracterul obligatoriu al mențiunilor de la lit. a și b, lipsa acestora nu este Cuprinsul sentinţei inclusă în enumerarea exhaustivă de la art. 281 N.C.P.P. (”Nulitățile absolute”). Sentinţa cuprinde în mod obligatoriu: a) menţiunile prevăzute la739 art. 370 alin. (4), art. 403 şi 404; b) fapta pentru care s-a încheiat acordul de recunoaştere a vinovăţiei şi încadrarea juridică a acesteia. ART. 488 Prevedere nouă Sentința pronunțată de instanța de fond poate fi atacată cu apel, în termen de 10 zile de la Calea de atac comunicare. (1) Împotriva sentinţei pronunţate potrivit art. 485, procurorul şi inculpatul pot declara apel, în termen de 10 zile de la comunicare. (2) Împotriva sentinţei prin care acordul de recunoaştere a fost admis, se poate declara apel numai cu privire la felul şi cuantumul pedepsei ori la forma de executare a acesteia. (3) La soluţionarea apelului se citează inculpatul. (4) Instanţa de apel pronunţă una dintre următoarele soluţii: a) respinge apelul, menţinând hotărârea atacată, dacă apelul este tardiv sau inadmisibil ori nefondat; b) admite apelul, desfiinţează sentinţa prin care acordul de740 recunoaştere a fost admis numai cu privire la felul şi cuantumul pedepsei sau la forma de executare a acesteia şi pronunţă o nouă hotărâre, procedând potrivit art. 485 alin. (1) lit. a), care se aplică în mod corespunzător; c) admite apelul, desfiinţează sentinţa prin care acordul de recunoaştere a fost respins, admite acordul de recunoaştere a vinovăţiei, dispoziţiile art. 485 alin. (1) lit. a) şi art. 486 aplicându- se în mod corespunzător. CAPITOLUL I1 Contestaţia privind durata fără corespondent Observații procesului penal ART. 4881 Introducerea contestaţiei fără corespondent Reglementarea din prezentul capitol înlătură absența, din legislația națională în materie (1) Dacă activitatea de penală, unor măsuri privind soluționarea cauzelor într-un termen rezonabil. urmărire penală sau de Pe de altă parte, Curtea Europeană a drepturilor omului a condamnat statul român pentru judecată nu se îndeplineşte depășirea termenului rezonabil al procesului penal în numeroase cauze ( Pantea c.România, într-o durată rezonabilă, se 2003, parag. 276-282; Stoianova și Nedelcu c.România, 2005, parag.24-26; Tudorache poate face contestaţie, c.România, 2005, parag.23 Aliuță c.România, 2006, parag.16,17,19-21; Bragadireanu solicitându-se accelerarea c.România, 2007, parag.119-122; Rosengren c.România, 2008, parag.24-27; Georgescu procedurii. c.România, 2008, parag.95; Temeșan c.România, 2008, parag.55-58; Crăciun c. România, 2008, (2) Contestaţia poate fi parag.43; Marinică Tițian Popovici c. România, 2009, parag.25-29; Balint c. România, 2010, introdusă de către suspect, parag.23,24 ) inculpat, persoana Termenul rezonabil, componentă a dreptului la un proces echitabil cf. art. 6 parag. 1 din vătămată, partea civilă şi Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului, potrivit jurisprudenței Curții partea responsabilă Europene a drepturilor omului, are ca punct de plecare momentul în care este formulată în mod741 civilmente. În cursul oficial o acuzație în materie penală împotriva unei persoane, iar ca moment final, pronunțarea judecăţii, contestaţia poate soluției finale a cauzei ( hotărâri judecătorești definitive de condamnare, achitare, încetare a fi introdusă şi de către procesului penal, soluții de netrimitere în judecată dispuse de procuror – a se vedea Stoianova procuror. și Nedelcu c. România, parag. 20 ). (3) Contestaţia poate fi În perioadă care este avută în vedere în aprecierea termenului rezonabil intră faza de urmărire formulată după cum penală ( din momentul notificării oficiale a acuzației penale împotriva persoanei – în principiu, urmează: când o procedură de investigare este deschisă împotriva unei persoane și aceasta află în mod a) după cel puţin un an de oficial de existența anchetei sau drepturile, interesele sale sunt afectate de aceasta, de la începerea urmăririi exemplu, începerea urmăririi penale in personam / continuarea urmăririi penale față de o penale, pentru cauzele persoană care dobândește calitatea de suspect, art. 305 alin.3 NCpp ), judecata în primă aflate în cursul urmăririi instanță și în căile ordinare de atac, inclusiv durata rejudecării cauzei. penale; Nu intră în această perioadă durata cât procesul a fost suspendat datorită imposibilității b) după cel puţin un an de medicale a inculpatului de la participa la proces, perioada dintre momentul rămânerii definitive la trimiterea în judecată, a hotărârii și momentul admiterii căii extraordinare de atac prin care s-a dispus restituirea pentru cauzele aflate în cauzei la procuror pentru refacerea urmăririi penale, perioadele dintre momentul dispunerii cursul judecăţii în primă soluției de netrimitere în judecată/scoatere de sub urmărire penală și momentul infirmării instanţă; acestei soluții și reluării urmăririi penale – a se vedea Stoianova și Nedelcu c. România, parag. c) după cel puţin 6 luni de 20; Aliuță c. România, parag. 16; Bragadireanu c. România, parag. 113 ). la sesizarea instanţei cu o cale de atac, pentru cauzele Reglementarea prevăzută în acest capitol reprezintă un recurs în accelerarea procedurii, cu aflate în căile de atac funcție preventivă, având drept scop reducerea duratei procedurilor, evitarea duratei excesive a ordinare sau extraordinare. acestora. (4) Contestaţia poate fi retrasă oricând până la Procedura vizează faza de urmărire penală ( art. 285-341NCpp) și cea de judecată ( art. 349-470 soluţionarea acesteia. NCpp, fond și calea ordinară de atac a apelului și căile extraordinare de atac; concluzia Contestaţia nu mai poate fi incidenței și asupra duratei reprezentând căile de atac rezultă din art. 4881 alin. 3 lit. c ). Nu reiterată în cadrul aceleiaşi vizează procedura de cameră preliminară, pt. aceasta asigurându-se o durată rezonabilă prin faze procesuale în care a stabilirea legală a unui termen maxim de 60 de zile ( art. 343 NCpp ). fost retrasă. Titularii contestației: ART. 105 din Legea nr. ▪inculpat, persoana vătămată, partea civilă şi partea responsabilă civilmente, atât pt. faza de 255/2013 urmărire penală, cât și de judecată Dispoziţiile art. 4881 - ▪procurorul, numai pt. faza de judecată 4886 din Legea nr. 135/2010, cu modificările şi Condiții de introducere a contestației vizând durata fazei procesuale: completările aduse prin ▪urmărirea penală să fi durat cel puțin 1 an, calculat de la începerea urmăririi penale prezenta lege, referitoare la ▪judecata în primă instanță să fi durat cel puțin 1 an, calculat de la data trimiterii în judecată /742 contestaţia privind durata sesizării instanței prin rechizitoriu ( art. 329 alin. 1 NCpp ) rezonabilă a procesului ▪judecata în căile de atac, ordinare și extraordinare, să fi durat cel puțin 6 luni, calculate de la penal, se aplică numai sesizarea instanței cu calea de atac respectivă proceselor penale începute Există posibilitatea retragerii contestației, până la momentul soluționării sale. Retragerea după intrarea în vigoare a împiedică reiterarea contestației în aceeași fază procesuală ( practic, retragerea este echivalată Legii nr. 135/2010. cu achiesarea la durata procedurii și recunoașterea implicită a caracterului rezonabil al acesteia ) ART. 4882 Competenţa de fără corespondent Competența soluționării contestației, în raport cu faza procesuală a cărei durată este vizată, soluţionare revine: (1) Competenţa de ▪ urmărire penală - judecătorului de drepturi şi libertăţi de la instanţa căreia i-ar reveni soluţionare a contestaţiei competenţa să judece cauza în primă instanţă ( art. 53 NCpp ) aparţine după cum ▪ judecata în fond sau în căile de atac, ordinare ori extraordinare - instanţa ierarhic superioare urmează: celei pe rolul căreia se află cauza a) în cauzele penale aflate ▪ procedura judiciară contestată se află pe rolul Înaltei Curţi - un alt complet din cadrul secţiei în cursul urmăririi penale, penale judecătorului de drepturi şi libertăţi de la instanţa căreia i-ar reveni competenţa să judece cauza în primă instanţă; b) în cauzele penale aflate în cursul judecăţii sau în căile de atac, ordinare ori extraordinare, instanţei ierarhic superioare celei pe rolul căreia se află cauza. (2) Când procedura judiciară cu privire la care se formulează contestaţia se află pe rolul Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, competenţa de soluţionare a contestaţiei aparţine unui alt complet din cadrul aceleiaşi secţii.743 ART. 4883 Conţinutul contestaţiei fără corespondent este reglementată forma scrisă a contestației și conținutul acesteia Contestaţia se formulează în scris şi va cuprinde: a) numele, prenumele, domiciliul sau reşedinţa persoanei fizice, respectiv denumirea şi sediul persoanei juridice, precum şi calitatea în cauză a persoanei fizice sau juridice care întocmeşte cererea; b) numele şi calitatea celui care reprezintă partea în proces, iar în cazul reprezentării prin avocat, numele acestuia şi sediul profesional; c) adresa de corespondenţă; d) denumirea parchetului sau a instanţei şi numărul dosarului; e) motivele de fapt şi de drept pe care se întemeiază contestaţia; f) data şi semnătura. ART. 4884 Procedura de soluţionare fără corespondent Sunt reglementate a contestaţiei ▪măsurile prealabile soluționării contestației ( alin.1 și 2 ), ▪durata maximă în care trebuie (1) Judecătorul de soluționată contestația 20 de zile de la înregistrarea acesteia – alin. 4 ), drepturi şi libertăţi sau ▪caracterul nepublic al ședinței de judecată ( camera de consiliu – alin.5 ) și necontradictoriu instanţa, în vederea oral ( fără participarea procurorului și a părților – alin. 5 ) soluţionării contestaţiei, dispune următoarele Măsuri prealabile:744 măsuri: ▪ informarea procurorului / instanței pe rolul căreia se află cauza cu privire la existența a) informarea contestației ( informarea vizează numai organul judiciar al fazei procesuale a cărei durată procurorului, respectiv rezonabilă se contestă; dacă se contestă durata judecății, nu este informat și procurorul care instanţei pe rolul căreia se participă la această procedură de judecată ); organele judiciare informate au posibilitatea află cauza, cu privire la formulării unui punct de vedere/neformularea punctului de vedere nu împiedică judecarea contestaţia formulată, cu contestației ( alin. 3 ) menţiunea posibilităţii de a ▪ informarea celorlalte părţi ( inculpat, parte civilă, parte responsabilă civilmente cf. art. 32 formula un punct de vedere alin.2 NCpp ) din proces şi, după caz, a celorlalte persoane prevăzute la art. 4881 alin. 2 ( suspect cu privire la aceasta; și persoană vătămată ), având posibilitatea formulării propriului punct de vedere; de asemenea, b) transmiterea în cel neformularea acestuia nu împiedică judecarea contestației ( alin. 3 ) mult 5 zile a dosarului sau a Odată cu informarea se comunică celor vizați și termenul până la care pot formula și depune unei copii certificate a punctul de vedere ( alin. 1 lit. c teza finală – deși această dispoziție se referă expres la părți și dosarului cauzei de către alte persoane, în mod rațional ea trebuie să fie incidentă și în cazul procurorului și al instanței procuror, respectiv de către pe rolul căreia se află cauza cu privire la existența contestației ). instanţa pe rolul căreia se ▪ solicitarea dosarului sau a unei copii certificate a dosarului cauzei de către procuror, respectiv află cauza; de către instanţa pe rolul căreia se află cauza, transmiterea acestuia urmând să se realizeze în 5 c) informarea celorlalte zile; această solicitare ar putea fi făcută, pentru eficiență, odată cu informarea părţi din proces şi, după caz, a celorlalte persoane prevăzute la art. 4881 alin. (2) cu privire la contestaţia formulată şi la dreptul de a- şi exprima punctul de vedere în termenul acordat în acest scop de judecătorul de drepturi şi libertăţi sau de instanţă. (2) În cazul în care suspectul sau inculpatul este privat de libertate, în cauza respectivă sau în altă cauză, informarea prevăzută la alin. (1) lit. c) se va face atât către acesta, cât şi către avocatul, ales sau numit din oficiu, al acestuia.745 (3) Netransmiterea punctului de vedere prevăzut la alin. (1) lit. a) şi c) în termenul stabilit de instanţă nu împiedică soluţionarea contestaţiei. (4) Judecătorul de drepturi şi libertăţi sau instanţa soluţionează contestaţia în cel mult 20 zile de la înregistrarea acesteia. (5) Contestaţia se soluţionează prin încheiere, în camera de consiliu, fără participarea părţilor şi a procurorului. ART. 4885 Soluţionarea contestaţiei fără corespondent Sunt reglementate aspectele care fac obiectul verificării și a căror analiza va întemeia soluția ce (1) Judecătorul de va fi dată contestației ( alin. 2 ) și are va fi pronunțată prin încheiere ( alin. 1 ) drepturi şi libertăţi sau instanţa, soluţionând Verificarea poartă asupra elementelor precizate în alin. 2, prin intermediul ▪ lucrărilor şi contestaţia, verifică durata materialului din dosarul cauzei și ▪ punctelor de vedere prezentate ( alin. 1 ). procedurilor pe baza lucrărilor şi a materialului Aspectele care fac obiectul verificării ( alin. 2 ) reprezintă o transpunere a criteriilor avute în din dosarul cauzei şi a vedere de jurisprudența Curții Europene a drepturilor omului în materia termenului rezonabil, punctelor de vedere respectiv comportamentul păților ( alin. 2 lit. e ), comportamentul autorităților ( alin. 2 lit. f, g ), prezentate şi se pronunţă complexitatea cauzei ( alin. 2 lit. a, b, c, d, g ) și importanța pentru părți a obiectului procedurii ( prin încheiere. alin. 2 lit. a ). Elementele precizate de alin. 2 nu se subsumează exclusiv unui singur criteriu (2) Judecătorul de dintre cele avute în vedere de Curtea Europenă a drepturilor omului. drepturi şi libertăţi sau instanţa, în aprecierea alin. 2 lit. d – cf. jurisprudenței Curții Europene ( Crăciun c. România, parag. 42; Bragadireanu c. caracterului rezonabil al România, parag. 116; Tudorache c. România, parag. 23; Temeșan c. România, parag. 56 ) a duratei procedurii judiciare, apreciat ă durata întregii proceduri este excesivă chiar dacă durata procedurilor în fiecare fază va lua în considerare procesuală ar putea fi considerată ca rezonabilă următoarele elemente: alin. 2 lit. e – comportamentul procesual dilatoriu al părții nu este un motiv al prelungirii746 a) natura şi obiectul procedurii care să fie luat în considerare atâta vreme cât nu a contribuit în mod substanțial la cauzei; aceasta ( Nemeth c. Ungaria, 2004, parag. 29 ); utilizarea cu bună-credință a tuturor mijloacelor b) complexitatea cauzei, procedurale prevăzute de dreptul intern în exercitarea dreptului la apărare nu poate fi inclusiv prin luarea în considerată motiv al prelungirii procedurilor ( Holomiov c. Moldova, 2006, parag. 143 ) considerare a numărului de alin. 2 lit. f – autoritățile/statele nu pot invoca dficultăți financiare, administrative, lipsa de participanţi şi a dificultăţilor experiență a magistratului sau starea de boală a acestuia pentru a motiva justificat depășirea de administrare a probelor; duratei rezonabile a procedurilor ( Pelissier, Sassi c. Franța, 1999, parag. 74; Arvelakis c. Grecia, c) elementele de 2001, parag. 26 ); autoritățile sunt responsabile de prelungirea procedurilor în ipoteze precum extraneitate ale cauzei; declinările succesive între instanțe, casările succesive cu trimitere spre rejudecare pentru erorile d) faza procesuală în care comise de instanțele inferioare, nelegala citare, inactivitatea organelor de urmărire penală, se află cauza şi durata inactivitatea instanței care a acordat 5 termene pe parcursul a 2 ani, transmiterea cu întârzierea fazelor procesuale a documentelor sau dosarului (Bragadireanu c. Romania, parag. 119-122; Georgiadis c. Cipru, anterioare; 2002, parag. 46; Valentin Ivanov c. Bulgaria, 2008, parag. 27-28; Krasimir Iordanov c. e) comportamentul Bulgaria,2007, parag. 31-33 ) contestatorului în procedura judiciară analizată, inclusiv din perspectiva exercitării drepturilor sale procesuale şi procedurale şi din perspectiva îndeplinirii obligaţiilor sale în cadrul procesului; f) comportamentul celorlalţi participanţi în cauză, inclusiv al autorităţilor implicate; g) intervenţia unor modificări legislative aplicabile cauzei; h) alte elemente de natură să influenţeze durata procedurii.747 ART. 4886 Soluţii fără corespondent Soluțiile ce pot fi date contestației pot fi admiterea sau respingerea acesteia, doar prima fiind (1) Când apreciază reglementată expres ( alin. 1 ). contestaţia ca fiind Soluția va fi pronunțată prin încheiere a cărei motivare are loc în 5 zile de la pronunțare; întemeiată, judecătorul de dosarul se restituie în ziua motivării ( alin. 5 ). drepturi şi libertăţi sau Soluția/hotărârea se comunică contestatorului și tuturor părţilor sau persoanelor dintre cele instanţa admite contestaţia enumerate la art. 4884 alin. 1 lit. c ( suspect, inculpat, persoana vătămată, partea civilă şi partea şi stabileşte termenul în responsabilă civilmente, procuror ) din dosarul cauzei, care sunt ţinute să respecte termenele care procurorul să rezolve cuprinse în aceasta ( alin. 6 ) cauza potrivit art. 327, Hotărârea/încheierea este definitivă ( alin. 7 ) respectiv instanţa de Consecutiv soluției de admitere va fi stabilit judecată să soluţioneze ▪ termenul în care procurorul să rezolve cauza potrivit art. 327 ( emite rechizitoriu prin care cauza, precum şi termenul trimite în judecată sau ordonanță prin care clasează sau renunță la urmărire ), respectiv instanţa în care o nouă contestaţie de judecată să soluţioneze cauza nu poate fi formulată. ▪ termenul în care o nouă contestaţie nu poate fi formulată; în cazul în care va fi formulată o (2) În toate cazurile, nouă contestație cu nerespectarea termenului astfel fixat, acesta va fi restituită administrativ judecătorul de drepturi şi celui ce a formulat-o ( alin.8 ) libertăţi sau instanţa care soluţionează contestaţia nu Este interzis ( alin. 2 ) organului judiciar competent să soluționeze contestația (judecătorul de va putea da îndrumări şi nici drepturi şi libertăţi sau instanţă ) de a interfera cu funcția de urmărire penală sau de judecată în nu va putea oferi dezlegări cauza vizată de contestație prin asupra unor probleme de ▪ îndrumări fapt sau de drept care să ▪ dezlegări asupra unor probleme de fapt sau de drept anticipeze modul de care soluţionare a procesului ori ▪ anticipează modul de soluționare a procesului care să aducă atingere ▪ aduc atingere libertăţii judecătorului cauzei de a hotărî, conform legii, cu privire la soluţia ce libertăţii judecătorului trebuie dată procesului, ori, după caz, libertăţii procurorului de a pronunţa soluţia pe care o cauzei de a hotărî, conform consideră legală şi temeinică. legii, cu privire la soluţia ce trebuie dată procesului, ori, După o contestație admisă, o nouă contestație în aceeași cauză va fi analizată/soluționată după caz, libertăţii numai din perspectiva motivelor ulterioare soluției de admitere ( alin. 3 ). procurorului de a pronunţa soluţia pe care o consideră Se prevede sancționarea unei ipoteze particulare de abuz de drept prin formularea cu rea- legală şi temeinică. credinţă a contestaţiei; de altfel, de principiu, abuzul de drept constând în exercitarea cu rea (3) Dacă s-a constatat credință a drepturilor procesuale și procedurale constituie abatere judiciară ( art. 283 alin. 4 lit. depăşirea duratei n NCpp ) însă în cazul de față sancționarea este mai severă, respectiv amendă judiciară de la rezonabile, o nouă 1.000 lei la 7.000 lei şi la plata cheltuielilor judiciare ocazionate ( alin. 4 ), comparativ cu amenda748 contestaţie în aceeaşi cauză judiciară de la 500 la 5000 lei ( art. 283 alin. 4 NCpp ). se va soluţiona cu luarea în considerare exclusiv a motivelor ivite ulterior contestaţiei anterioare. (4) Abuzul de drept constând în formularea cu rea-credinţă a contestaţiei se sancţionează cu amendă judiciară de la 1.000 lei la 7.000 lei şi la plata cheltuielilor judiciare ocazionate. (5) Încheierea se motivează în termen de 5 zile de la pronunţare. Dosarul se restituie în ziua motivării. (6) Hotărârea se comunică contestatorului şi se transmite spre informare tuturor părţilor sau persoanelor dintre cele enumerate la art. 4884 alin. (1) lit. c), din dosarul cauzei, care sunt ţinute să respecte termenele cuprinse în aceasta. (7) Încheierea prin care judecătorul de drepturi şi libertăţi sau instanţa soluţionează contestaţia nu este supusă niciunei căi de atac. (8) Contestaţia formulată cu nerespectarea termenelor prevăzute de749 prezentul capitol se restituie administrativ. CAPITOLUL II CAPITOLUL I1 Procedura privind tragerea Procedura privind tragerea la la răspundere penală a răspundere penală a persoanei persoanei juridice juridice Art. 489 Art. 4791 Dispoziţii generale Dispoziţii generale (1) În cazul infracţiunilor Dispoziţiile Codului de săvârşite de persoanele procedură penală se aplică şi în juridice prevăzute la art. cazul infracţiunilor săvârşite de 135 alin. (1) din Codul penal persoanele juridice, cu în realizarea obiectului de completările şi derogările activitate sau în interesul ori prevăzute în prezentul capitol. în numele persoanei juridice, dispoziţiile - prezentului cod se aplică în mod corespunzător, cu derogările şi completările prevăzute în prezentul capitol. (2) Sunt aplicabile în procedura privind tragerea la răspundere penală a persoanei juridice şi dispoziţiile procedurii de cameră preliminară, care se aplică în mod corespunzător. Art. 490 Art. 4792 Art. 490 N.C.proc.pen. reia art. 4792 alin. 1 C.p.p. Obiectul acțiunii penale în cazul persoanei Obiectul acţiunii penale Obiectul şi exercitarea acţiunii juridice, la fel ca și în cazul persoanei fizice, nu privește, nici în actualul, și nici în noul cod, Acţiunea penală are ca penale ipoteza „pregătirii” săvârșirii unei infracțiuni obiect tragerea la Acţiunea penală are ca obiect răspunderea penală a tragerea la răspundere penală a persoanelor juridice care au persoanelor juridice care au săvârşit infracţiuni. săvârşit infracţiuni.750 Persoana juridică este reprezentată la îndeplinirea actelor procesuale şi procedurale de reprezentantul său legal. Dacă pentru aceeaşi faptă sau pentru fapte conexe s-a început urmărirea penală şi împotriva reprezentantului legal al persoanei juridice, aceasta îşi numeşte un mandatar pentru a o reprezenta. În cazul prevăzut în alin. 3, dacă persoana juridică nu îşi numeşte un mandatar, acesta este desemnat de organul de urmărire penală sau de instanţa de judecată din rândul practicienilor în insolvenţă, autorizaţi potrivit legii. Practicienilor în insolvenţă desemnaţi potrivit alin. 4 li se aplică, în mod corespunzător, dispoziţiile art. 190 alin. 1, 2 şi 4 - 6. Art. 491 Art. 491 N.C.proc.pen. reia art. 4792 alin. (2-5) C.p.p. Reprezentarea persoanei Alin. (2) modifică ipoteza actualei reglementări (alin. 3), în sensul înlocuirii condiției începerii juridice urmăririi penale cu aceea a punerii în mișcare a acțiunii penale. (1) Persoana juridică este reprezentată la îndeplinirea actelor procesuale şi procedurale de reprezentantul său legal. (2) Dacă pentru aceeaşi faptă sau pentru fapte conexe s-a pus în mişcare acţiunea penală şi împotriva751 reprezentantului legal al persoanei juridice, aceasta îşi numeşte un mandatar pentru a o reprezenta. (3) În cazul prevăzut la alin. (2), dacă persoana juridică nu şi-a numit un mandatar, acesta este desemnat, după caz, de către procurorul care efectuează sau supraveghează urmărirea penală, de către judecătorul de cameră preliminară sau de către instanţă, din rândul practicienilor în insolvenţă, autorizaţi potrivit legii. Practicienilor în insolvenţă astfel desemnaţi li se aplică, în mod corespunzător, dispoziţiile art. 273 alin. (1), (2), (4) şi (5). Art. 492 Art. 4794 Art. 492 N.C.proc.pen. reia art. 4794 C.p.p. Locul de citare a persoanei Citarea Elemente de noutate: juridice Persoana juridică se citează la -alin. (1) – în anumite condiții, citarea persoanei juridice se va realiza prin afișarea unei (1) Persoana juridică se sediul acesteia. Când sediul este înștiințări (actualmente citații) la sediul organului judiciar (actualmente consiliul local). citează la sediul acesteia. fictiv ori persoana juridică nu Dacă sediul este fictiv ori mai funcţionează la sediul persoana juridică nu mai declarat, iar noul sediu nu este funcţionează la sediul cunoscut, citaţia se afişează la declarat, iar noul sediu nu sediul consiliului local în a cărui este cunoscut, la sediul rază teritorială s-a săvârşit organului judiciar se infracţiunea. afişează o înştiinţare, Dacă persoana juridică este dispoziţiile art. 259 alin. (5) reprezentată prin mandatar, aplicându-se în mod numit în condiţiile prevăzute în corespunzător. art. 4792 alin. 3 şi 4, citarea se (2) Dacă persoana juridică face la locuinţa mandatarului ori752 este reprezentată prin la sediul practicianului în mandatar, numit în insolvenţă desemnat în calitate condiţiile art. 491 alin. (2) şi de mandatar. (3), citarea se face la locuinţa mandatarului ori la sediul practicianului în insolvenţă desemnat în calitatea de mandatar. Art. 493 Art. 4795 Art. 493 N.C.proc.pen. reia art. 4795 C.p.p. Măsurile preventive Măsuri preventive Elemente de noutate: (1) Judecătorul de drepturi Judecătorul, în cursul urmăririi -alin. (1) – introduce în reglementare noile funcțiuni judiciare: judecătorul de drepturi și libertăți şi libertăţi, în cursul penale, la propunerea și judecătorul de cameră preliminară. urmăririi penale, la procurorului, sau instanţa, în Măsurile preventive prevăzute actualmente la lit. „a” și „b” sunt completate cu o forma propunerea procurorului, cursul judecăţii, poate dispune, suplimentară: interdicția inițierii. sau, după caz, judecătorul dacă există motive temeinice -alin. (2) – majorează cauțiunea de la 5.000 lei la 10.000 lei. de cameră preliminară ori care justifică presupunerea - restituirea cauțiunii este reglementată și în ipoteza soluțiilor de amânare a aplicării instanţa poate dispune, rezonabilă că persoana juridică a pedepsei și de renunțare la aplicarea pedepsei. dacă există motive săvârşit o faptă prevăzută de -alin. (3) - cazurile de nerestituire a cauțiunii sunt suplimentate. temeinice care justifică legea penală şi numai pentru a -alin. (5) – în faza de urmărire penală, atribuția de a dispune măsuri preventive revine suspiciunea rezonabilă că se asigura buna desfăşurare a judecătorului de drepturi și libertăți persoana juridică a săvârşit procesului penal, una sau mai -alin. (5-7) – reglementează procedura dispunerii măsurilor preventive, inclusiv dreptul la o faptă prevăzută de legea multe dintre următoarele măsuri contestație penală şi numai pentru a se preventive: asigura buna desfăşurare a a) suspendarea procedurii de procesului penal, una sau dizolvare sau lichidare a mai multe dintre persoanei juridice; următoarele măsuri: b) suspendarea fuziunii, a a) interdicţia iniţierii ori, divizării sau a reducerii după caz, suspendarea capitalului social al persoanei procedurii de dizolvare sau juridice; lichidare a persoanei c) interzicerea unor operaţiuni juridice; patrimoniale specifice, b) interdicţia iniţierii ori, susceptibile de a antrena după caz, suspendarea diminuarea semnificativă a fuziunii, a divizării sau a activului patrimonial sau reducerii capitalului social al insolvenţa persoanei juridice;753 persoanei juridice, începută d) interzicerea de a încheia anterior sau în cursul anumite acte juridice, stabilite urmăririi penale; de organul judiciar; c) interzicerea unor e) interzicerea de a desfăşura operaţiuni patrimoniale, activităţi de natura celor în susceptibile de a antrena exerciţiu sau cu ocazia cărora a diminuarea activului fost comisă infracţiunea. patrimonial sau insolvenţa În vederea asigurării respectării persoanei juridice; măsurilor prevăzute în alin. 1 lit. d) interzicerea încheierii a) - e), instanţa poate obliga anumitor acte juridice, persoana juridică la depunerea stabilite de organul judiciar; unei cauţiuni constând într-o e) interzicerea desfăşurării sumă de bani sau alte valori activităţilor de natura celor fixate de organul judiciar. cu ocazia cărora a fost Cuantumul cauţiunii nu poate fi comisă infracţiunea. mai mic de 5.000 lei. Cauţiunea (2) Pentru a asigura se restituie la data rămânerii respectarea măsurilor definitive a hotărârii de prevăzute la alin. (1), condamnare pronunţată în persoana juridică poate fi cauză, dacă persoana juridică a obligată la depunerea unei respectat măsurile preventive, cauţiuni constând într-o precum şi în cazul în care, prin sumă de bani care nu poate hotărâre definitivă, s-a dispus fi mai mică de 10.000 lei. achitarea persoanei juridice sau Cauţiunea se restituie la încetarea procesului penal faţă data rămânerii definitive a de aceasta. În cazul în care s-a hotărârii de condamnare, dispus faţă de persoana juridică de amânare a aplicării o soluţie de netrimitere în pedepsei, de renunţare la judecată, restituirea cauţiunii se aplicarea pedepsei sau de dispune de către procuror. încetare a procesului penal, Cauţiunea nu se restituie în cazul pronunţate în cauză, dacă nerespectării de către persoana persoana juridică a juridică a măsurilor preventive, respectat măsura sau făcându-se venit la bugetul măsurile preventive, statului la data rămânerii precum şi în cazul în care, definitive a hotărârii de prin hotărâre definitivă, s-a condamnare.754 dispus achitarea persoanei Măsurile preventive prevăzute în juridice. alin. 1 pot fi dispuse pe o (3) Cauţiunea nu se restituie perioadă de cel mult 60 de zile, în cazul nerespectării de cu posibilitatea prelungirii, dacă către persoana juridică a se menţin temeiurile care au măsurii sau a măsurilor determinat luarea acestora, preventive luate, făcându- fiecare prelungire neputând se venit la bugetul de stat la depăşi 60 de zile. data rămânerii definitive a În cursul urmăririi penale, hotărârii pronunţate în măsurile preventive se dispun de cauză, precum şi dacă s-a judecător, prin încheiere dispus plata din cauţiune, motivată dată în camera de în ordinea următoare, a consiliu, cu citarea persoanei despăgubirilor băneşti juridice. acordate pentru repararea Participarea procurorului este pagubelor cauzate de obligatorie. infracţiune, a cheltuielilor Încheierea poate fi atacată cu judiciare sau a amenzii. recurs în 3 zile de la pronunţare, (4) Măsurile preventive pentru cei prezenţi, şi de la prevăzute la alin. (1) pot fi comunicare, pentru cei lipsă. dispuse pe o perioadă de Măsurile preventive se revocă, cel mult 60 de zile, cu din oficiu sau la cerere, când nu posibilitatea prelungirii în mai există temeiuri care să cursul urmăririi penale şi a justifice menţinerea acestora. menţinerii în cursul Dispoziţiile alin. 4 - 6 se aplică în procedurii de cameră mod corespunzător. preliminară şi al judecăţii, Împotriva reprezentantului dacă se menţin temeiurile persoanei juridice sau a care au determinat luarea mandatarului acesteia pot fi acestora, fiecare prelungire luate măsurile prevăzute în art. neputând depăşi 60 de zile. 183 şi art. 198 alin. 2, iar faţă de (5) În cursul urmăririi practicianul în insolvenţă, penale, măsurile preventive măsura prevăzută în art. 198 se dispun de judecătorul de alin. 2. drepturi şi libertăţi prin încheiere motivată dată în camera de consiliu, cu755 citarea persoanei juridice. (6) Participarea procurorului este obligatorie. (7) Împotriva încheierii se poate face contestaţie la judecătorul de drepturi şi libertăţi sau, după caz, la judecătorul de cameră preliminară ori instanţa ierarhic superioară, de către persoana juridică şi procuror, în termen de 24 de ore de la pronunţare, pentru cei prezenţi, şi de la comunicare, pentru persoana juridică lipsă. (8) Măsurile preventive se revocă de către judecătorul de drepturi şi libertăţi la cererea procurorului sau a persoanei juridice, iar de către judecătorul de cameră preliminară şi de către instanţă şi din oficiu, numai când se constată că nu mai există temeiurile care au justificat luarea sau menţinerea acestora. Dispoziţiile alin. (5) - (7) se aplică în mod corespunzător. (9) Împotriva reprezentantului persoanei juridice sau a mandatarului acesteia pot fi luate măsurile prevăzute la art.756 265 şi art. 283 alin. (2), iar faţă de practicianul în insolvenţă, măsura prevăzută la art. 283 alin. (2). (10) Luarea măsurilor preventive nu împiedică luarea măsurilor asigurătorii conform art. 249 - 256. Art. 494 Art. 4796 Măsurile asigurătorii Măsurile asigurătorii Faţă de persoana juridică se Faţă de persoana juridică se pot pot lua măsuri asigurătorii, lua măsuri asigurătorii, în dispoziţiile art. 249 - 256 şi vederea asigurării confiscării - ale art. 5491 aplicându-se în speciale, reparării pagubei mod corespunzător. produse prin infracţiune, precum şi pentru garantarea executării pedepsei amenzii. Art. 495 Art. 4797 Art. 495 N.C.proc.pen. reia art. 4797 C.p.p. cu unele modificări: Procedura de informare Procedura de informare -alin. (1) – nu se mai comunică începerea urmăririi penale. (1) Procurorul, în cursul Organul judiciar comunică -alin. (2) – în cazul instituțiilor care nu sunt supuse condiției înregistrării sau autorizării, urmăririi penale, comunică organului care a autorizat informarea se face către organul care a înființat acea instituție. organului care a autorizat înfiinţarea persoanei juridice şi -alin. (5) – obligația de înștiințarea se extinde și cu privire la cazul luării măsurilor preventive. înfiinţarea persoanei organului care a înregistrat juridice şi organului care a persoana juridică începerea înregistrat persoana juridică urmăririi penale, punerea în punerea în mişcare a mişcare a acţiunii penale şi acţiunii penale şi trimiterea trimiterea în judecată a în judecată a persoanei persoanei juridice, la data juridice, la data dispunerii dispunerii acestor măsuri, în acestor măsuri, în vederea vederea efectuării menţiunilor efectuării menţiunilor corespunzătoare. corespunzătoare. Organele prevăzute în alin. 1 (2) În cazul instituţiilor care sunt obligate să comunice nu sunt supuse condiţiei organului judiciar, în termen de înregistrării sau autorizării 24 de ore de la data înregistrării, pentru a dobândi în copie certificată, orice757 personalitate juridică, menţiune înregistrată de acestea informarea prevăzută la cu privire la persoana juridică. alin. (1) se face către Persoana juridică este obligată organul care a înfiinţat acea să comunice organului judiciar, instituţie. în termen de 24 de ore, intenţia (3) Organele prevăzute la de fuziune, divizare, dizolvare, alin. (1) şi (2) sunt obligate reorganizare, lichidare sau să comunice organului reducere a capitalului social. judiciar, în termen de 24 de Neîndeplinirea sau îndeplinirea ore de la data înregistrării, cu întârziere a obligaţiilor în copie certificată, orice prevăzute în alin. 2 şi 3 menţiune înregistrată de constituie abatere judiciară şi se acestea cu privire la sancţionează cu amendă persoana juridică. judiciară de la 500 lei la 5.000 (4) Persoana juridică este lei. obligată să comunice După rămânerea definitivă a organului judiciar, în hotărârii de condamnare la termen de 24 de ore, pedeapsa amenzii, instanţa de intenţia de fuziune, divizare, executare comunică o copie de dizolvare, reorganizare, pe dispozitivul hotărârii lichidare sau reducere a organului care a autorizat capitalului social. înfiinţarea persoanei juridice şi (5) Dispoziţiile alin. (1) - (3) organului care a înregistrat se aplică în mod persoana juridică, în vederea corespunzător şi în cazul efectuării menţiunilor luării măsurilor preventive corespunzătoare. faţă de persoana juridică. (6) După rămânerea definitivă a hotărârii de condamnare la pedeapsa amenzii, instanţa de executare comunică o copie de pe dispozitivul hotărârii organului care a autorizat înfiinţarea persoanei juridice, organului care a înregistrat persoana758 juridică, organului care a înfiinţat instituţia nesupusă autorizării sau înregistrării, precum şi organelor cu atribuţii de control şi supraveghere a persoanei juridice, în vederea efectuării menţiunilor corespunzătoare. (7) Neîndeplinirea, de îndată sau până la împlinirea termenelor prevăzute, a obligaţiilor prevăzute la alin. (3) - (5) constituie abatere judiciară şi se sancţionează cu amenda judiciară prevăzută la art. 283 alin. (4). Art. 496 Art. 4798 Art. 496 N.C.proc.pen. modifică art. 4798 C.p.p. Efectele fuziunii, Interzicerea fuziunii, a divizării, Interdicția actuală nu este menținută ci este înlocuită cu obligația de a informa și de a sesiza absorbţiei, divizării, a reducerii capitalului social, a instanța reducerii capitalului social, dizolvării sau lichidării -alin. (2) – reglementează obligațiile persoanei juridice rezultate din fuziune etc. ale dizolvării sau lichidării După rămânerea definitivă a persoanei juridice hotărârii de condamnare şi până condamnate la executarea pedepselor (1) Dacă, după rămânerea aplicate persoanei juridice, nu se definitivă a hotărârii de poate iniţia fuziunea, divizarea, condamnare a persoanei dizolvarea sau lichidarea juridice şi până la acesteia. executarea pedepselor aplicate, intervine un caz de fuziune, absorbţie, divizare, dizolvare, lichidare sau reducere a capitalului social al acesteia, autoritatea ori instituţia căreia îi revine competenţa de a autoriza759 sau înregistra această operaţiune este obligată să sesizeze instanţa de executare cu privire la acesta şi să informeze cu privire la persoana juridică creată prin fuziune, absorbţie sau care a dobândit fracţiuni din patrimoniul persoanei divizate. (2) Persoana juridică rezultată prin fuziune, absorbţie sau care a dobândit fracţiuni din patrimoniul persoanei divizate preia obligaţiile şi interdicţiile persoanei juridice condamnate, dispoziţiile art. 151 din Codul penal aplicându-se în mod corespunzător. Art. 497 Art. 4799 Punerea în executare a Punerea în executare a pedepsei amenzii pedepsei amenzii (1) Persoana juridică Persoana juridică condamnată la condamnată la pedeapsa pedeapsa amenzii este obligată amenzii este obligată să să depună recipisa de plată depună recipisa de plată integrală a amenzii la instanţa de integrală a amenzii la executare, în termen de 3 luni - judecătorul delegat cu de la rămânerea definitivă a executarea, în termen de 3 hotărârii de condamnare. luni de la rămânerea Când persoana juridică definitivă a hotărârii de condamnată se găseşte în condamnare. imposibilitatea de a achita (2) Când persoana juridică integral amenda în termenul condamnată se găseşte în prevăzut în alin. 1, instanţa de760 imposibilitatea de a achita executare, la cererea acesteia, integral amenda în poate dispune eşalonarea plăţii termenul prevăzut la alin. amenzii pe cel mult 2 ani, în rate (1), judecătorul delegat cu lunare. executarea, la cererea În caz de neîndeplinire a persoanei juridice, poate obligaţiei de plată a amenzii în dispune eşalonarea plăţii termenul arătat în alin. 1 sau de amenzii pe cel mult 2 ani, în neplată a unei rate, instanţa de rate lunare. executare comunică un extras (3) În cazul neîndeplinirii de pe acea parte din dispozitiv obligaţiei de plată a amenzii care priveşte aplicarea amenzii în termenul arătat la alin. organelor competente, în (1) sau de neplată a unei vederea executării acesteia, rate potrivit eşalonării, potrivit dispoziţiilor legale instanţa de executare privind executarea silită a comunică un extras de pe creanţelor fiscale şi cu acea parte din dispozitiv procedura prevăzută de aceste care priveşte aplicarea sau dispoziţii. eşalonarea amenzii organelor competente, în vederea executării acesteia potrivit procedurii de executare silită a creanţelor fiscale. Art. 498 Art. 47910 Punerea în executare a Punerea în executare a pedepsei complementare a pedepsei complementare a dizolvării persoanei juridice dizolvării persoanei juridice (1) Copia dispozitivului O copie de pe dispozitivul hotărârii de condamnare se hotărârii de condamnare prin - comunică, la data rămânerii care s-a aplicat pedeapsa definitive, de către dizolvării persoanei juridice se judecătorul delegat cu comunică, la data rămânerii executarea persoanei definitive, instanţei civile juridice respective, precum competente, care deschide şi organului care a autorizat procedura de lichidare şi761 înfiinţarea persoanei desemnează lichidatorul din juridice, respectiv organului rândul practicienilor în care a înregistrat persoana insolvenţă autorizaţi potrivit juridică, solicitându-se legii. Remunerarea lichidatorului totodată informarea cu se face din averea persoanei privire la modul de ducere juridice sau, în cazul lipsei la îndeplinire a măsurii. acesteia, din fondul de lichidare (2) La data rămânerii constituit potrivit legii. definitive a hotărârii de O copie de pe dispozitivul condamnare la pedeapsa hotărârii de condamnare se complementară a dizolvării, comunică, la data rămânerii persoana juridică intră în definitive, organului care a lichidare. autorizat înfiinţarea persoanei juridice şi organului care a înregistrat persoana juridică, pentru a lua măsurile necesare. Art. 499 Art. 47911 Art. 499 N.C.proc.pen. reia art. 47911 C.p.p. extinzând sfera destinatarilor comunicărilor Punerea în executare a Punerea în executare a prevăzute de lege. pedepsei complementare a pedepsei complementare a suspendării activităţii suspendării activităţii sau a persoanei juridice uneia dintre activităţile O copie de pe dispozitivul persoanei juridice hotărârii de condamnare O copie de pe dispozitivul prin care s-a aplicat hotărârii de condamnare prin pedeapsa suspendării care s-a aplicat pedeapsa activităţii sau a uneia dintre suspendării activităţii sau a activităţile persoanei uneia dintre activităţile juridice se comunică, la data persoanei juridice se comunică, rămânerii definitive, la data rămânerii definitive, organului care a autorizat organului care a autorizat înfiinţarea persoanei înfiinţarea persoanei juridice şi juridice, organului care a organului care a înregistrat înregistrat persoana persoana juridică, pentru a lua juridică, organului care a măsurile necesare. înfiinţat instituţia nesupusă autorizării sau înregistrării, precum şi organelor cu762 atribuţii de control şi supraveghere a persoanei juridice, pentru a lua măsurile necesare. Art. 500 Art. 47913 Art. 500 N.C.proc.pen. reia art. 47913 C.p.p. extinzând sfera destinatarilor comunicărilor Punerea în executare a Punerea în executare a prevăzute de lege. pedepsei complementare a pedepsei complementare a închiderii unor puncte de închiderii unor puncte de lucru lucru ale persoanei juridice O copie de pe dispozitivul O copie de pe dispozitivul hotărârii de condamnare prin hotărârii de condamnare care s-a aplicat persoanei prin care s-a aplicat juridice pedeapsa închiderii unor persoanei juridice pedeapsa puncte de lucru se comunică, la închiderii unor puncte de data rămânerii definitive, lucru se comunică, la data organului care a autorizat rămânerii definitive, înfiinţarea persoanei juridice şi organului care a autorizat organului care a înregistrat înfiinţarea persoanei persoana juridică, pentru a lua juridice şi organului care a măsurile necesare. înregistrat persoana juridică, organului care a înfiinţat instituţia nesupusă autorizării sau înregistrării, precum şi organelor cu atribuţii de control şi supraveghere a persoanei juridice, pentru a lua măsurile necesare. Art. 501 Art. 47912 Art. 501 N.C.proc.pen. reia art. 47912 C.p.p. Punerea în executare a Punerea în executare a Elemente de noutate: pedepsei complementare a pedepsei complementare a Alin. (1) lit. „d” – se extinde sfera destinatarilor comunicărilor prevăzute de lege. interzicerii persoanei interzicerii de a participa la juridice de a participa la procedurile de achiziţii publice procedurile de achiziţii O copie de pe dispozitivul publice hotărârii de condamnare prin (1) O copie de pe care s-a aplicat persoanei dispozitivul hotărârii prin juridice pedeapsa interzicerii de763 care s-a aplicat persoanei a participa la procedurile de juridice pedeapsa achiziţii publice se comunică, la interzicerii de a participa la data rămânerii definitive: procedurile de achiziţii a) Oficiului registrului publice se comunică, la data comerţului, în vederea efectuării rămânerii definitive: formalităţilor de publicitate în a) oficiului registrului registrul comerţului; comerţului, în vederea b) Ministerului Justiţiei, în efectuării formalităţilor de vederea efectuării formalităţilor publicitate în registrul de publicitate în registrul comerţului; naţional al persoanelor juridice b) Ministerului Justiţiei, în fără scop patrimonial; vederea efectuării c) altor autorităţi care ţin formalităţilor de publicitate evidenţa persoanelor juridice, în în Registrul naţional al vederea efectuării formalităţilor persoanelor juridice fără de publicitate. scop patrimonial; O copie de pe dispozitivul c) oricărei autorităţi care hotărârii de condamnare prin ţine evidenţa persoanelor care s-a aplicat persoanei juridice, în vederea juridice pedeapsa interzicerii de efectuării formalităţilor de a participa la procedurile de publicitate; achiziţii publice se comunică, la d) administratorului data rămânerii definitive, sistemului electronic de organului care a autorizat achiziţii publice. înfiinţarea persoanei juridice şi (2) O copie de pe organului care a înregistrat dispozitivul hotărârii de persoana juridică, pentru a lua condamnare prin care s-a măsurile necesare. aplicat persoanei juridice pedeapsa interzicerii de a participa la procedurile de achiziţii publice se comunică, la data rămânerii definitive, organului care a autorizat înfiinţarea persoanei juridice şi organului care a înregistrat764 persoana juridică, pentru a lua măsurile necesare. Art. 5011 Art. 5011 N.C.proc.pen. constituie o reglementare nouă, vizând atribuțiile mandatarului judiciar. Punerea în executare a pedepsei complementare a plasării sub supraveghere judiciară (1) Atribuţiile mandatarului judiciar privind supravegherea activităţii persoanei juridice sunt cuprinse în dispozitivul hotărârii de condamnare prin care s-a aplicat pedeapsa plasării sub supraveghere judiciară. (2) Mandatarul judiciar nu se poate substitui organelor statutare în gestionarea activităţilor persoanei juridice. Art. 502 Art. 47914 Punerea în executare a Punerea în executare a pedepsei complementare a pedepsei complementare a afişării sau publicării afişării sau a difuzării hotărârii hotărârii de condamnare de condamnare (1) Un extras al hotărârii de Un extras al hotărârii de condamnare care priveşte condamnare se comunică, la aplicarea pedepsei data rămânerii definitive, - complementare a afişării persoanei juridice condamnate, hotărârii de condamnare se pentru a-l afişa în forma, locul şi comunică, la data rămânerii pentru perioada stabilite de definitive, persoanei instanţa de judecată. juridice condamnate, Un extras al hotărârii de pentru a-l afişa în forma, condamnare se comunică, la locul şi pentru perioada data rămânerii definitive,765 stabilite de instanţa de persoanei juridice condamnate, judecată. pentru a asigura difuzarea (2) Un extras al hotărârii de hotărârii în forma stabilită de condamnare care priveşte instanţă, prin intermediul presei aplicarea pedepsei scrise sau audiovizuale ori prin complementare a publicării alte mijloace de comunicare hotărârii de condamnare se audiovizuală, desemnate de comunică, la data rămânerii instanţă. definitive, persoanei Persoana condamnată juridice condamnate, înaintează instanţei de pentru a publica hotărârea executare dovada începerii în forma stabilită de executării afişării sau, după caz, instanţă, pe cheltuială dovada executării publicării proprie, prin intermediul hotărârii de condamnare, în presei scrise sau termen de 30 de zile de la audiovizuale ori prin alte comunicarea hotărârii, dar nu mijloace de comunicare mai târziu de 10 zile de la audiovizuale, desemnate de începerea executării ori, după instanţă. caz, de la executare. (3) Persoana juridică O copie de pe hotărârea de condamnată înaintează condamnare, în întregime, sau instanţei de executare un extras al acesteia se dovada începerii executării comunică, la data rămânerii afişării sau, după caz, definitive, organului care a dovada executării publicării autorizat înfiinţarea persoanei hotărârii de condamnare, în juridice şi organului care a termen de 30 de zile de la înregistrat persoana juridică, comunicarea hotărârii, dar pentru a lua măsurile necesare. nu mai târziu de 10 zile de la începerea executării ori, după caz, de la executarea pedepsei principale. (4) O copie de pe hotărârea de condamnare, în întregime sau în extras al acesteia, se comunică la data rămânerii definitive766 organului care a autorizat înfiinţarea persoanei juridice, organului care a înregistrat persoana juridică, organului care a înfiinţat instituţia nesupusă autorizării sau înregistrării, precum şi organelor cu atribuţii de control şi supraveghere a persoanei juridice, pentru a lua măsurile necesare. Art. 503 Art. 47915 Supravegherea executării Supravegherea executării pedepselor complementare pedepselor complementare aplicate persoanelor aplicate persoanei juridice juridice În caz de neexecutare cu rea- (1) În caz de neexecutare cu credinţă a pedepselor rea-credinţă a pedepselor complementare aplicate complementare aplicate persoanei juridice, instanţa de persoanei juridice, instanţa executare aplică dispoziţiile art. de executare aplică 712 alin. 2 sau, după caz, art. 713 dispoziţiile art. 139 alin. (2) alin. 2 ori 3 din Codul penal. sau, după caz, art. 140 alin. Sesizarea instanţei se face din (2) ori (3) din Codul penal. oficiu, de către judecătorul - (2) Sesizarea instanţei se delegat al instanţei de executare face din oficiu de către ori de către organele cărora li s-a judecătorul delegat al comunicat hotărârea definitivă instanţei de executare, de condamnare a persoanei potrivit art. 499 - 502. juridice, potrivit art. 47911 - (3) Persoana juridică este 47914. citată la judecată. Persoana juridică este citată la (4) Participarea judecată. procurorului este Participarea procurorului este obligatorie. obligatorie. (5) După concluziile După concluziile procurorului şi procurorului şi ascultarea ascultarea persoanei juridice767 persoanei juridice condamnate, instanţa se condamnate, instanţa se pronunţă prin sentinţă. pronunţă prin sentinţă. CAPITOLUL III CAPITOLUL II Procedura în cauzele cu PROCEDURA ÎN CAUZELE CU infractori minori INFRACTORI MINORI ART. 504 ART. 480 Dispoziţii generale Dispoziţii generale Urmărirea şi judecarea Urmărirea şi judecarea Nu sunt modificări faţă de reglementarea anterioară. infracţiunilor săvârşite de infracţiunilor săvârşite de minori, precum şi punerea minori, precum şi punerea în în executare a hotărârilor executare a hotărârilor privitoare la aceştia se fac privitoare la aceştia se fac potrivit procedurii potrivit procedurii obişnuite, cu obişnuite, cu completările completările şi derogările din şi derogările prevăzute în prezentul capitol şi din secţiunea prezentul capitol şi în IV^1 a cap. I din titlul IV al părţii secţiunea a 8-a a cap. I din generale. titlul V al părţii generale. ART. 505 ART. 481 Persoanele chemate la Persoanele chemate la Spre deosebire de reglementarea anterioară, NCPP nu mai lasă la latitudinea organului de organul de urmărire penală organul de urmărire urmărire penală să aprecieze cu privire la oportunitatea citării persoanelor chemate sa asiste la ascultarea minorilor care nu au împlinit 16 ani , dispoziţia de citare din noua lege fiind (1) Când suspectul ori Când învinuitul sau inculpatul imperativă. inculpatul este un minor este un minor care nu a împlinit In alin.2 al art. 505 NCPP citarea nu mai devine obligatorie când minorul a împlinit 16 ani, ci se care nu a împlinit 16 ani, la 16 ani, la orice ascultare sau dispune numai dacă organul de urmărire penală consideră necesar. orice ascultare sau confruntare a minorului, dacă Instituţia prezentării materialului de urmărire penală nu mai este reglementată. confruntare a minorului, organul de urmărire penală organul de urmărire penală consideră necesar, citează citează părinţii acestuia ori, Serviciul de protecţie a după caz, pe tutore, victimelor şi reintegrare socială a curator sau persoana în infractorilor de la domiciliul îngrijirea ori supravegherea minorului, precum şi pe părinţi, căreia se află temporar iar când este cazul, pe tutore, minorul, precum şi direcţia curator sau persoana în îngrijirea768 generală de asistenţă ori supravegherea căreia se află socială şi protecţie a minorul. copilului din localitatea unde se desfăşoară Citarea persoanelor prevăzute audierea. în alineatul precedent este obligatorie la efectuarea (2) Când suspectul sau prezentării materialului de inculpatul este un minor urmărire penală. care a împlinit 16 ani, citarea persoanelor Neprezentarea persoanelor legal prevăzute la alin. (1) se citate la efectuarea actelor dispune numai dacă arătate în alin. 1 şi 2 nu organul de urmărire penală împiedică efectuarea acelor consideră necesar. acte. (3) Neprezentarea persoanelor legal citate la ascultarea sau confruntarea minorului nu împiedică efectuarea acestor acte. ART. 506 ART. 482 Întocmirea referatului de evaluare a fost lăsată la latitudinea organului de urmărire penală în Referatul de evaluare a Referatul de evaluare a faza de urmărire penală doar pentru inculpaţi minori, nu şi pentru suspecţi (alin.1). minorului minorului În cursul judecăţii, efectuarea referatului de evaluare devine obligatorie numai dacă nu s-a (1) În cauzele cu inculpaţi În cauzele cu învinuiţi sau solicitat în faza de urmărire penală. minori, organele de inculpaţi minori, procurorul care Potrivit art.281 alin.1 NCPP, lipsa referatului de evaluare în cauzele cu inculpaţi minori nu mai urmărire penală pot să supraveghează sau, după caz, constituie caz de nulitate absolută. solicite, atunci când efectuează urmărirea penală consideră necesar, poate să solicite, atunci când efectuarea referatului de consideră necesar, efectuarea evaluare de către serviciul referatului de evaluare de către de probaţiune de pe lângă serviciul de probaţiune de pe tribunalul în a cărui lângă tribunalul în a cărui circumscripţie teritorială îşi circumscripţie teritorială îşi are are locuinţa minorul, locuinţa minorul, potrivit legii. potrivit legii. În cauzele cu inculpaţi minori,769 instanţa de judecată are (2) În cauzele cu inculpaţi obligaţia să dispună efectuarea minori, instanţa de referatului de evaluare de către judecată are obligaţia să serviciul de probaţiune de pe dispună efectuarea lângă tribunalul în a cărui referatului de evaluare de circumscripţie îşi are locuinţa către serviciul de minorul, potrivit legii, cu probaţiune de pe lângă excepţia cazului în care tribunalul în a cărui efectuarea referatului de circumscripţie îşi are evaluare a fost solicitată în locuinţa minorul, potrivit cursul urmăririi penale, potrivit legii. În situaţia în care dispoziţiilor alin. 1, situaţie în Raportat la actuala reglementare, NCPP extinde sfera atribuţiilor serviciului de probaţiune, prin efectuarea referatului de care dispunerea referatului de introducerea posibilităţii de a face propuneri motivate cu privire la măsurile educative. evaluare a fost solicitată în către instanţă este facultativă. cursul urmăririi penale, Alineatul 3 *** Abrogat potrivit dispoziţiilor alin. (1), dispunerea referatului Referatul de evaluare se de către instanţă este realizează în conformitate cu facultativă. structura şi conţinutul (3) *** Abrogat prevăzute de legislaţia specială ce reglementează activitatea (4) Prin referatul de serviciilor de probaţiune. evaluare, serviciul de probaţiune solicitat poate face propuneri motivate cu privire la măsurile educative ce pot fi luate faţă de minor. (5) *** Abrogat ART. 507 ART. 483 Compunerea instanţei Compunerea instanţei (1) Cauzele în care Cauzele în care inculpatul este Reglementările sunt similare, singurul element de noutate fiind reprezentat de condiţia inculpatul este minor se minor se judecă, potrivit introdusă în teza ultimă a alin.3 al art.507, conform căreia inculpatul este judecat potrivit judecă potrivit regulilor de regulilor de competenţă procedurii aplicabile în cauzele cu infractori minori numai dacă la data sesizării instanţei nu a770 competenţă obişnuite de obişnuite, de către judecători împlinit 18 ani, distincţie care nu exista în vechea reglementare. către judecători anume anume desemnaţi potrivit legii. desemnaţi potrivit legii. Instanţa compusă potrivit dispoziţiilor alineatului (2) Instanţa compusă precedent rămâne competentă potrivit dispoziţiilor alin. să judece şi face aplicarea (1) rămâne competentă să dispoziţiilor procedurale speciale judece potrivit dispoziţiilor privitoare la minori, chiar dacă procedurale speciale între timp inculpatul a împlinit privitoare la minori, chiar vârsta de 18 ani. dacă între timp inculpatul a împlinit vârsta de 18 ani. Inculpatul care a săvârşit infracţiunea în timpul când era minor este judecat potrivit (3) Inculpatul care a dispoziţiilor procedurale speciale săvârşit infracţiunea în privitoare la minori. timpul când era minor este judecat potrivit procedurii aplicabile în cauzele cu infractori minori, dacă la data sesizării instanţei nu a împlinit 18 ani. ART. 508 ART. 484 Persoanele chemate la Persoane chemate la judecarea minorilor judecarea minorilor (1) La judecarea cauzei se Alineatul 1 *** Abrogat citează serviciul de La judecarea cauzei se citează, probaţiune, părinţii în afară de părţi, Serviciul de Se menţin în esenţă prevederile din actuala reglementare, cu reformulări terminologice. minorului sau, după caz, protecţie a victimelor şi Totodată, este eliminată posibilitatea chemării la judecarea cauzei a altor persoane a căror tutorele, curatorul ori reintegrare socială a infractorilor prezenţă este considerată necesară de către instanţă, în afară de cele expres prevăzute la alin.1. persoana în îngrijirea sau de la domiciliul minorului, supravegherea căreia se părinţii acestuia sau, după caz, află temporar minorul. tutorele, curatorul, persoana în (2) Persoanele arătate la îngrijirea ori supravegherea771 alin. (1) au dreptul şi căreia se află minorul, precum şi îndatorirea să dea lămuriri, alte persoane a căror prezenţă să formuleze cereri şi să este considerată necesară de prezinte propuneri în către instanţă. privinţa măsurilor ce ar Persoanele arătate în alineatul urma să fie luate. precedent au dreptul şi (3) Neprezentarea îndatorirea să dea lămuriri, să persoanelor legal citate nu formuleze cereri şi să prezinte împiedică judecarea cauzei. propuneri în privinţa măsurilor ce ar urma să fie luate. Neprezentarea persoanelor legal citate nu împiedică judecarea cauzei. ART. 509 ART. 485 Desfăşurarea judecăţii Desfăşurarea judecăţii (1) Cauzele cu inculpaţi Şedinţa în care are loc Elementul de noutate din noua reglementare îl reprezintă consacrarea expresă a principiului minori se judecă de judecarea infractorului minor se celerităţii ca mijloc de ocrotire a interesului inculpatului minor, prin introducerea în alin.1 a urgenţă şi cu precădere. desfăşoară separat de celelalte prevederii conform căreia cauzele cu inculpaţi minori se judecă de urgenţă şi cu precădere. (2) Şedinţa de judecată şedinţe. Totodată, nu mai este prevăzută obligativitatea desfăşurării şedinţei în care are loc judecarea este nepublică. Cu Şedinţa nu este publică. La infractorului minor separat de celelalte şedinţe. încuviinţarea instanţei, la desfăşurarea judecăţii pot asista desfăşurarea judecăţii pot persoanele arătate în articolul asista, în afară de precedent, apărătorii părţilor, persoanele arătate la art. precum şi alte persoane cu O altă deosebire faţă de actuala reglementare o reprezintă extinderea sferei persoanelor cu 508, şi alte persoane. încuviinţarea instanţei. privire la care instanţa poate dispune îndepărtarea din şedinţă atunci când inculpatul este minor Când inculpatul este minor sub 16 ani. Corelativ , a fost prevăzută obligaţia preşedintelui completului de a le aduce la (3) Când inculpatul este sub 16 ani, instanţa după ce îl cunoştinţă acestor persoane, la rechemarea în sală, actele esenţiale efectuate în lipsa lor (alin.3 minor cu vârsta mai mică ascultă poate dispune şi alin.4). de 16 ani, instanţa, dacă îndepărtarea lui din şedinţă, Totodată, alin.5 instituie regula unei singure ascultări a minorului, cu posibilitatea reascultării în apreciază că administrarea dacă apreciază că cercetarea cazuri temeinic justificate. anumitor probe poate avea judecătorească şi dezbaterile ar o influenţă negativă asupra putea avea o influenţă negativă sa, poate dispune asupra minorului. îndepărtarea lui din şedinţă. În aceleaşi condiţii772 pot fi îndepărtaţi temporar din sala de judecată şi părinţii ori tutorele, curatorul ori persoana în îngrijirea sau supravegherea căreia se află temporar minorul. (4) La rechemarea în sală a persoanelor prevăzute la alin. (3) preşedintele completului le aduce la cunoştinţă actele esenţiale efectuate în lipsa lor. (5) Ascultarea minorului va avea loc o singură dată, iar reascultarea sa va fi admisă de judecător doar în cazuri temeinic justificate. Art.510 ART. 486 Inculpaţii minori cu majori Inculpaţi minori cu majori Reglementările sunt în esenţă similare, singura diferenţă fiind introducerea posibilităţii (1) Când în aceeaşi cauză Când în aceeaşi cauză sunt disjungerii în cauze în care sunt inculpaţi minori cu majori. sunt mai mulţi inculpaţi, mai mulţi inculpaţi, dintre care dintre care unii minori şi unii minori şi alţii majori, alţii majori, şi nu este instanţa judecă în compunerea posibilă disjungerea, prevăzută în art. 483 şi după judecata are loc potrivit procedura obişnuită, aplicând dispoziţiilor art. 507 alin. însă cu privire la inculpaţii (1) şi după procedura minori dispoziţiile cuprinse în obişnuită. acest capitol. (2) Cu privire la inculpaţii minori din aceste cauze se aplică dispoziţiile referitoare la procedura în cauzele cu infractori773 minori. ART. 511 ART. 487 Punerea în executare a Executarea mustrării Spre deosebire de CPP anterior, în noua reglementare legiuitorul a structurat într-un singur măsurilor educative În cazul când s-a luat faţă de articol dispoziţiile referitoare la punerea în executare a măsurilor educative neprivative de neprivative de libertate minor măsura educativă a libertate, stabilind totodată că în acest scop se va fixa un termen după rămânerea definitivă a În cazul în care s-a luat mustrării, aceasta se execută de hotărârii. faţă de minor vreuna dintre îndată, în şedinţa în care s-a măsurile educative pronunţat hotărârea. neprivative de libertate, Când din orice împrejurări după rămânerea definitivă măsura mustrării nu poate fi a hotărârii se fixează un executată îndată după termen pentru când se pronunţare, se fixează un dispune aducerea termen pentru când se dispune minorului, chemarea aducerea minorului, citându-se reprezentantului legal al totodată părinţii, ori dacă este acestuia, a cazul, tutorele sau curatorul ori reprezentantului serviciului persoana în îngrijirea sau de probaţiune pentru supravegherea căreia se află punerea în executare a minorul. măsurii luate şi a persoanelor desemnate cu ART. 488 supravegherea acesteia. Punerea în executare a libertăţii supravegheate Când instanţa a luat faţă de minor măsura libertăţii supravegheate, această măsură se pune în executare chiar în şedinţa în care este pronunţată, dacă minorul şi persoana sau reprezentantul instituţiei sau unităţii speciale căreia i s-a încredinţat supravegherea sunt de faţă. Când punerea în executare nu se poate face în aceeaşi şedinţă,774 se fixează un termen pentru când se dispune aducerea minorului şi chemarea persoanelor prevăzute în alineatul precedent. Art. 512 - Abrogat ART. 513 ART. 489 Prelungirea sau Revocarea şi înlocuirea înlocuirea măsurilor libertăţii supravegheate educative neprivative de Revocarea măsurii libertăţii Măsurile educative neprivative de libertate pot fi prelungite în cazul în care minorul nu libertate supravegheate pentru vreuna respectă, cu rea credinţă, condiţiile de executare şi obligaţiile impuse. (1) Prelungirea măsurii din cauzele prevăzute în art. 108 Totodată, spre deosebire de vechea reglementare, dispoziţiile alin.2 al art.513 prevăd educative neprivative de din Codul penal, cu excepţia posibilitatea înlocuirii măsurii educative neprivative de libertate fie cu o măsură similară mai libertate în cazul în care cazului când minorul a săvârşit severă, fie cu una privativă de libertate. minorul nu respectă, cu din nou o infracţiune, precum şi In schimb, NCPP nu mai prevede posibilitatea revocării acestor masuri. rea-credinţă, condiţiile de înlocuirea libertăţii executare şi obligaţiile supravegheate se dispun de impuse se dispune de instanţa care a pronunţat instanţa care a pronunţat această măsură. această măsură. (2) Înlocuirea măsurii luate iniţial cu o altă măsură educativă neprivativă de libertate mai severă ori înlocuirea măsurii luate iniţial cu o măsură educativă privativă de libertate pentru vreuna dintre cauzele prevăzute la art. 123 din Codul penal se dispune de instanţa care a pronunţat această măsură.775 ART. 514 ART. 490 Punerea în executare a Internarea minorului internării într-un centru (1) În cazul în care s-a luat faţă Nu se constată modificări faţă de actuala reglementare, singurele deosebiri fiind de natura educativ de minor măsura educativă a terminologică. (1) În cazul în care s-a internării într-un centru de luat faţă de minor măsura reeducare, instanţa poate educativă a internării într- dispune, prin aceeaşi hotărâre, un centru educativ, punerea în executare de îndată a punerea în executare se măsurii luate. Punerea în face prin trimiterea unei executare se face prin trimiterea copii de pe hotărâre unei copii de pe hotărâre organului de poliţie de la organului de poliţie de la locul locul unde se află minorul, unde se află minorul. după rămânerea definitivă (2) Organul de poliţie ia a hotărârii. măsuri pentru internarea (2) Organul de poliţie ia minorului. măsuri pentru internarea (2^1) În vederea punerii în minorului. executare a măsurii educative a (3) Cu ocazia punerii în internării într-un centru de executare a măsurii reeducare, organul de poliţie educative a internării într- poate pătrunde în domiciliul sau un centru educativ, organul reşedinţa unei persoane fără de poliţie poate pătrunde învoirea acesteia, precum şi în în domiciliul sau reşedinţa sediul unei persoane juridice unei persoane fără învoirea fără învoirea reprezentantului acesteia, precum şi în legal al acesteia. sediul unei persoane (2^2) Dacă persoana faţă de juridice fără învoirea care s-a luat măsura educativă a reprezentantului legal al internării într-un centru de acesteia. reeducare nu este găsită, (4) Dacă minorul faţă de organul de poliţie constată care s-a luat măsura aceasta printr-un proces-verbal educativă a internării într- şi ia măsuri pentru darea în un centru educativ nu este urmărire, precum şi pentru găsit, organul de poliţie darea în consemn la punctele de constată aceasta printr-un trecere a frontierei. Un exemplar proces-verbal şi sesizează al procesului-verbal se trimite776 de îndată organele centrului de reeducare în care se competente pentru darea va face internarea. în urmărire, precum şi (3) Copia de pe hotărâre se pentru darea în consemn la predă centrului de reeducare în punctele de trecere a care minorul este internat. frontierei. Un exemplar al (4) Centrul de reeducare procesului-verbal se comunică instanţei efectuarea înaintează centrului internării. educativ în care se va face internarea. (5) Copia de pe hotărâre se predă cu ocazia executării măsurii centrului educativ în care minorul este internat. (6) Conducătorul centrului educativ comunică de îndată instanţei care a dispus măsura despre efectuarea internării. ART. 515 Punerea în executare a internării într-un centru de Textul art.515 din NCPP nu are corespondent în vechea reglementare, care nu prevede centre detenţie de detenţie pentru minori. (1) Măsura educativă a Dispoziţiile sunt similare cu cele vizând punerea în executare a internării într-un centru internării minorului într-un educativ. centru de detenţie se pune în executare prin trimiterea unei copii a hotărârii definitive prin care s-a luat această măsură organului de poliţie de la locul unde se află minorul, când acesta este liber, ori comandantului locului de deţinere, când acesta este777 arestat preventiv. (2) Odată cu punerea în executare a măsurii educative a internării minorului într-un centru de detenţie, judecătorul delegat va emite şi ordinul prin care interzice minorului să părăsească ţara. Dispoziţiile privind întocmirea şi conţinutul ordinului în cazul punerii în executare a pedepsei închisorii se aplică în mod corespunzător. (3) Dacă executarea măsurii revine organului de poliţie, dispoziţiile art. 514 alin. (2) - (4) se aplică în mod corespunzător. (4) Copia de pe hotărâre se predă cu ocazia executării măsurii centrului de detenţie în care minorul este internat. (5) Conducătorul centrului de detenţie comunică de îndată instanţei care a dispus măsura despre efectuarea internării. ART. 516 ART. 491 Schimbările privind Schimbări privind măsura Faţă de reglementarea anterioară, NCPP extinde sfera modificărilor ce pot interveni în timpul măsura educativă a internării executării măsurii educative a internării minorului, corelativ prevederilor art.124 şi art.125 din internării într-un centru Liberarea minorului dintr-un NCP. educativ centru de reeducare înainte de a778 (1) Menţinerea măsurii deveni major, revocarea liberării internării minorului într-un înainte de a deveni major, centru educativ, precum şi ridicarea sau prelungirea ori înlocuirea prelungirea măsurii internării acesteia cu internarea într- într-un centru de reeducare se un centru de detenţie în dispun din oficiu sau la sesizare cazurile prevăzute la art. de judecătoria sau tribunalul 125 alin. (3) din Codul care a judecat în primă instanţă penal se dispune de pe minor. instanţa căreia îi revine Aceeaşi instanţă este competenţa să judece noua competentă să dispună infracţiune sau infracţiunea ridicarea, prelungirea sau concurentă săvârşită înlocuirea măsurii internării într- anterior. un institut medical-educativ. (2) Înlocuirea internării minorului cu măsura educativă a asistării zilnice şi liberarea din centrul educativ la împlinirea vârstei de 18 ani se dispun, potrivit dispoziţiilor legii privind executarea pedepselor, de către instanţa în a cărei circumscripţie teritorială se află centrul educativ, corespunzătoare în grad instanţei de executare. Revenirea asupra înlocuirii sau liberării, în cazul în care acesta nu respectă, cu rea- credinţă, condiţiile de executare a măsurii educative ori obligaţiile impuse, se dispune, din oficiu sau la sesizarea serviciului de probaţiune,779 de instanţa care a judecat cauza în primă instanţă. (3) În cazul prevăzut la art. 125 alin. (7) din Codul penal, revenirea asupra înlocuirii se dispune de instanţa căreia îi revine competenţa să judece noua infracţiune săvârşită de minor. ART. 517 Schimbările privind măsura educativă a Dispoziţiile art.517 din NCPP nu au corespondent în actuala reglementare, care nu prevede internării într-un centru de măsura internării minorului într-un centru de detenţie. detenţie (1) Prelungirea măsurii internării minorului în centrul de detenţie în cazurile prevăzute la art. 125 alin. (3) din Codul penal se dispune de instanţa căreia îi revine competenţa să judece noua infracţiune sau infracţiunea concurentă săvârşită anterior. (2) Înlocuirea internării minorului cu măsura educativă a asistării zilnice, liberarea din centrul de detenţie la împlinirea vârstei de 18 ani se dispun, potrivit dispoziţiilor legii privind executarea780 pedepselor, de instanţa în a cărei circumscripţie teritorială se află centrul de detenţie, corespunzătoare în grad instanţei de executare. Revenirea asupra înlocuirii sau liberării, în cazul în care acesta nu respectă cu rea- credinţă condiţiile de executare a măsurii educative ori obligaţiile impuse, se dispune, din oficiu sau la sesizarea serviciului de probaţiune, de instanţa care a judecat în primă instanţă pe minor. (3) În cazul prevăzut la art. 125 alin. (7) din Codul penal, revenirea asupra înlocuirii şi prelungirea duratei internării se dispun de instanţa căreia îi revine competenţa să judece noua infracţiune săvârşită de minor. ART. 518 Schimbarea regimului de Dispoziţiile art. 518 din NCPP, ca şi cele corelative ale art. 126 din NCP, nu au corespondent în executare reglementarea anterioară, prin aceste noi prevederi introducându-se posibilitatea schimbării În cazurile prevăzute la regimului de executare dintr-un centru educativ ori de detenţie într-un penitenciar, pentru art. 126 din Codul penal, persoana internată care a împlinit vârsta de 18 ani al cărei comportament influenţează negativ continuarea executării sau împiedică procesul de recuperare şi reintegrare a celorlalte persoane internate, potrivit legii măsurii educative privative privind executarea pedepselor. de libertate într-un Competenţa aparţine instanţei în a cărei circumscripţie teritorială se află centrul educativ sau de penitenciar de către detenţie, corespunzătoare în grad instanţei de executare. persoana internată care a împlinit vârsta de 18 ani se781 poate dispune potrivit dispoziţiilor legii privind executarea pedepselor de instanţa în a cărei circumscripţie teritorială se află centrul educativ sau centrul de detenţie, corespunzătoare în grad instanţei de executare. ART. 519 ART. 491^1 Amânarea sau Amânarea sau întreruperea întreruperea executării executării măsurii internării Nu se constată modificări raportat la actuala reglementare. măsurilor privative de Dispoziţiile se completează cu prevederile art.184 din Legea nr.254/2013 privind executarea libertate Executarea măsurii educative a pedepselor şi a măsurilor privative de libertate dispuse de organele judiciare în cursul Executarea măsurii internării într-un centru de procesului penal, care conţin reglementări vizănd cazurile în care se dispune amânarea sau educative a internării într- reeducare poate fi amânată sau întreruperea executării măsurii educative a internării într-un centru educativ sau într-un centru un centru educativ sau a întreruptă în cazurile şi în de detenţie. măsurii educative a condiţiile prevăzute în art. 453 şi internării într-un centru de 455. detenţie poate fi amânată sau întreruptă în cazurile şi ART. 492 în condiţiile prevăzute de Revocarea măsurilor luate faţă lege. de minor Revocarea sau menţinerea măsurilor educative, precum şi a măsurii liberării minorului dintr- un centru de reeducare înainte de a deveni major, sau dintr-un institut medical-educativ, când minorul a săvârşit din nou o infracţiune, se dispune de instanţa competentă să judece acea infracţiune.782 ART. 520 ART. 493 Dispoziţii privind apelul Dispoziţii privind apelul şi Dispoziţiile sunt similare, singurele diferenţe fiind determinate de schimbările aduse căilor Dispoziţiile referitoare la recursul ordinare de atac în noua reglementare. judecata în primă instanţă Dispoziţiile art. 483 - 489 se în cauzele privitoare la aplică în mod corespunzător şi la infracţiuni săvârşite de judecata în instanţa de apel şi de minori se aplică în mod recurs, în cauzele privitoare la corespunzător şi la infracţiuni săvârşite de minori. judecata în apel. CAPITOLUL IV CAPITOLUL II^1 Procedura dării în Procedura dării în urmărire urmărire Nu se constată modificări semnificative faţă de procedura anterioară. ART. 493^1 Dispoziţiile privind cazurile în care se poate solicita darea în urmărire şi persoanele care sunt ART. 521 Darea în urmărire abilitate să formuleze astfel de cereri au fost adaptate ca urmare a modificărilor aduse prin Darea în urmărire Darea în urmărire se solicită şi Noile Coduri instituţiilor de drept penal şi procesual penal, în general, inclusiv celor din cuprinsul (1) Darea în urmărire se se dispune pentru identificarea, unor legi speciale. solicită şi se dispune pentru căutarea, localizarea şi prinderea În concret, ca urmare a modificărilor aduse prin Noul Cod penal măsurilor educative, se identificarea, căutarea, unei persoane în scopul aducerii constată că darea în urmărire care a vizat executarea măsurii educative a internării într-un localizarea şi prinderea unei acesteia în faţa organelor centru de reeducare nu se mai regăseşte în cuprinsul art.521 alin.2 lit.a. Din considerentele persoane în scopul aducerii judiciare ori punerii în executare anterior expuse, în textul mai sus menţionat au fost incluse măsurile educative privative de acesteia în faţa organelor a anumitor hotărâri libertate. judiciare ori punerii în judecătoreşti. De asemenea, alineatul 3 al art.521 care stabileşte persoanele abilitate să formuleze acest tip executare a anumitor Darea în urmărire se solicită şi de cerere a fost modificat. hotărâri judecătoreşti. se dispune în următoarele Astfel, în cazul în care darea în urmărire este necesară pentru depistarea unei persoane (2) Darea în urmărire se cazuri: urmărite internaţional despre care există date că se află în România, competenţa formulării solicită şi se dispune în a) nu s-a putut executa un cererii va aparţine organului judiciar stabilit potrivit legii speciale. următoarele cazuri: mandat de arestare preventivă, Din acelaşi motiv ordinul de dare în urmărire se va comunica în copie organului judiciar a) nu s-a putut executa un un mandat de executare a unei competent să supravegheze activitatea de urmărire a persoanei date în urmărire. mandat de arestare pedepse privative de libertate, preventivă, un mandat de măsura educativă a internării executare a unei pedepse într-un centru de reeducare, privative de libertate, o măsura internării medicale sau măsură educativă privativă măsura expulzării, întrucât de libertate, măsura persoana faţă de care s-a luat internării medicale sau una dintre aceste măsuri nu a măsura expulzării, întrucât fost găsită; persoana faţă de care s-a b) persoana a evadat din783 luat una dintre aceste starea legală de reţinere sau măsuri nu a fost găsită; deţinere ori a fugit dintr-un b) persoana a evadat din centru de reeducare sau din starea legală de reţinere sau unitatea în care executa măsura deţinere ori a fugit dintr-un internării medicale; centru educativ, centru de c) în vederea depistării unei detenţie sau din unitatea în persoane urmărite internaţional care executa măsura despre care există date că se află internării medicale; în România. c) în vederea depistării Darea în urmărire se solicită unei persoane urmărite de: internaţional despre care a) organul de poliţie care a există date că se află în constatat imposibilitatea România. executării măsurilor prevăzute în (3) Darea în urmărire se alin. 2 lit. a); solicită de: b) administraţia locului de a) organul de poliţie care deţinere, centrul de reeducare a constatat imposibilitatea sau unitatea medicală prevăzută executării măsurii prevăzute în alin. 2 lit. b); la alin. (2) lit. a); c) procurorul competent b) administraţia locului de potrivit legii, în cazul prevăzut în deţinere, centrul educativ alin. 2 lit. c). sau unitatea medicală Darea în urmărire se dispune prevăzută la alin. (2) lit. b); prin ordin de Inspectoratul c) organul judiciar General al Poliţiei Române. competent potrivit legii Ordinul de dare în urmărire se speciale, în cazul prevăzut la comunică în cel mai scurt timp alin. (2) lit. c); organelor competente să (4) Darea în urmărire se elibereze paşaportul, care au dispune prin ordin de obligaţia să refuze eliberarea Inspectoratul General al paşaportului sau, după caz, să Poliţiei Române. ridice provizoriu paşaportul pe (5) Ordinul de dare în durata măsurii, precum şi urmărire se comunică în cel organelor de frontieră pentru mai scurt timp organelor darea în consemn. competente să elibereze De asemenea, ordinul de dare paşaportul, care au în urmărire se comunică în784 obligaţia să refuze copie: eliberarea paşaportului sau, a) celui în faţa căruia urmează după caz, să ridice să fie adusă persoana urmărită provizoriu paşaportul pe în momentul prinderii; durata măsurii, precum şi b) parchetului competent care organelor de frontieră supraveghează activitatea de pentru darea în consemn. urmărire a persoanei date în (6) De asemenea, ordinul urmărire. de dare în urmărire se comunică în copie: a) celui în faţa căruia urmează să fie adusă persoana urmărită în momentul prinderii; b) organului judiciar competent care supraveghează activitatea de urmărire a persoanei date în urmărire. ART. 522 ART. 493^2 Prin noua reglementare s-a statuat diferit faţă de cea anterioară că, în situaţia în care, Urmărirea Urmărirea mandatul de arestare preventivă care constituie motivul dării în urmărire a fost emis într-o (1) Ordinul de dare în Ordinul de dare în urmărire se cauză de competenţa Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, supravegherea urmărire se pune în pune în executare de îndată de activităţii de urmărire va reveni procurorului care efectuează sau a efectuat urmărirea penală în executare de îndată de către structurile competente ale cauză şi nu unor procurori anume desemnaţi din cadrul structurii competente care efectuează către structurile Ministerului Administraţiei şi sau a efectuat urmărirea penală în cauză. competente ale Internelor, care vor desfăşura, la Celelalte dispoziţii privind urmărirea nu conţin modificări. Ministerului Administraţiei nivel naţional, activităţi de şi Internelor care vor identificare, căutare, localizare şi desfăşura, la nivel naţional, prindere a persoanei urmărite. activităţi de identificare, Instituţiile publice sunt căutare, localizare şi obligate să sprijine, în condiţiile prindere a persoanei legii şi conform competenţelor urmărite. legale, organele de poliţie care (2) Instituţiile publice efectuează urmărirea unei sunt obligate să sprijine, în persoane date în urmărire. condiţiile legii şi conform Activitatea de urmărire a unei competenţelor legale, persoane arestate preventiv,785 organele de poliţie care desfăşurată de organele de efectuează urmărirea unei poliţie, este supravegheată de persoane date în urmărire. procurori anume desemnaţi din (3) Activitatea de cadrul parchetului de pe lângă urmărire a unei persoane curtea de apel în a cărui arestate preventiv, circumscripţie se află sediul desfăşurată de organele de instanţei competente care a poliţie, este supravegheată soluţionat în fond propunerea de procurori anume de arestare preventivă. Când desemnaţi din cadrul mandatul de arestare preventivă parchetului de pe lângă a fost emis într-o cauză de curtea de apel în a cărui competenţa Parchetului de pe circumscripţie se află sediul lângă Înalta Curte de Casaţie şi instanţei competente care a Justiţie, supravegherea activităţii soluţionat în fond de urmărire este efectuată de propunerea de arestare procurori anume desemnaţi din preventivă. Când mandatul cadrul structurii competente de arestare preventivă a care efectuează sau a efectuat fost emis într-o cauză de urmărirea penală în cauză. competenţa Parchetului de În celelalte cazuri activitatea pe lângă Înalta Curte de de urmărire a persoanelor date Casaţie şi Justiţie, în urmărire este supravegheată supravegherea activităţii de de procurori anume desemnaţi urmărire revine din cadrul parchetului de pe procurorului care lângă curtea de apel în a cărui efectuează sau a efectuat circumscripţie se află sediul urmărirea penală în cauză. instanţei de executare ori al altei (4) În celelalte cazuri, instanţe competente potrivit activitatea de urmărire a legii speciale. persoanelor date în urmărire este supravegheată de procurori anume desemnaţi din cadrul parchetului de pe lângă curtea de apel în a cărui circumscripţie se află sediul instanţei de786 executare ori al altei instanţe competente potrivit legii speciale. ART. 523 ART. 493^3 Activităţile care pot fi efectuate în derularea acestei proceduri, precum şi modul şi condiţiile Activităţile ce pot fi Activităţi ce pot fi efectuate în care acestea pot fi desfăşurate au suferit modificări. efectuate în procedura în procedura urmăririi Astfel, prima activitate menţionată în cuprinsul art.523 din Noul Cod de procedură penală urmăririi În vederea identificării, este supravegherea tehnică. Potrivit art.138 alin.13 din acelaşi cod, aceasta include metodele de (1) În vederea căutării, localizării şi prinderii supraveghere expuse în art.138 alin.1 lit.a-e cuprinzând: interceptarea comunicaţiilor ori a identificării, căutării, persoanelor date în urmărire pot oricărui tip de comunicare la distanţă; accesul la un sistem informatic; supravegherea video, localizării şi prinderii fi efectuate, în condiţiile audio sau prin fotografiere; localizarea sau urmărirea prin mijloace tehnice, precum şi obţinerea persoanelor date în prevăzute de lege, următoarele datelor privind tranzacţiile financiare ale unei persoane. urmărire pot fi efectuate, în activităţi: Celelalte activităţi care pot fi efectuate în această procedură nu s-au modificat cu singura condiţiile prevăzute de lege, a) interceptarea şi observaţie că punerea sub supraveghere a conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora următoarele activităţi: înregistrarea convorbirilor sau prevăzută de Codul anterior în cuprinsul art.4933 alin.1 lit.e este inclusă prin noile reglementări a) supravegherea tehnică; comunicărilor efectuate prin în sfera supravegherii tehnice. b) reţinerea, predarea şi telefon sau prin orice mijloc În baza modificărilor mai sus menţionate a fost necesară şi preluarea corespunzătoare a percheziţionarea electronic de comunicare, procedurii de efectuare a acestor activităţi. corespondenţei şi a precum şi alte înregistrări; Astfel, cele prevăzute la alin.1 lit.a-c pot fi efectuate numai în baza mandatului emis de obiectelor; b) reţinerea şi predarea judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa competentă să judece cauza în primă instanţă c) percheziţia; corespondenţei şi a obiectelor; sau de la instanţa de executare ori de judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa d) ridicarea de obiecte c) percheziţia; competentă potrivit legii speciale în cazul prevăzut la art.521 alin.2 lit.c. sau înscrisuri. d) ridicarea de obiecte şi Activităţile prevăzute la alin.1 lit.d vor fi efectuate, similar reglementării anterioare, numai cu e) *** Abrogată înscrisuri; autorizarea procurorului care supraveghează activitatea organelor de poliţie care efectuează (2) Activităţile prevăzute e) punerea sub supraveghere urmărirea persoanei date în urmărire. la alin. (1) lit. a) - c) pot fi a conturilor bancare şi a efectuate numai în baza conturilor asimilate acestora. mandatului emis de Activităţile prevăzute în alin. 1 judecătorul de drepturi şi lit. a) - c) pot fi efectuate numai libertăţi de la instanţa cu autorizarea: competentă să judece cauza a) instanţei de executare, în în primă instanţă sau de la cazurile prevăzute în art. 493^1 instanţa de executare ori de alin. 2 lit. a) şi b); judecătorul de drepturi şi b) unui judecător al instanţei libertăţi de la instanţa competente potrivit legii competentă potrivit legii speciale, în cazul prevăzut în art. speciale în cazul prevăzut la 493^1 alin. 2 lit. c).787 art. 521 alin. (2) lit. c). Activităţile prevăzute în alin. 1 (3) Activităţile prevăzute lit. d) şi e) pot fi efectuate numai la alin. (1) lit. d) pot fi cu autorizarea procurorului care efectuate numai cu supraveghează activitatea autorizarea procurorului organelor de poliţie care care supraveghează efectuează urmărirea persoanei activitatea organelor de date în urmărire. De asemenea, poliţie care efectuează procurorul poate dispune să i se urmărirea persoanei date în transmită înscrisuri, documente urmărire. bancare, financiare sau contabile. ART. 524 ART. 493^4 Supravegherea tehnică, Interceptarea şi înregistrarea Procedura de efectuare a primelor trei activităţi din cuprinsul art.523 alin.1, respectiv reţinerea, predarea şi convorbirilor sau comunicărilor supravegherea tehnică, reţinerea, predarea şi percheziţionarea corespondenţei şi a obiectelor şi percheziţionarea efectuate prin telefon sau prin percheziţia este prezentată detaliat de art.524 din Noul Cod de procedură penală. corespondenţei şi a orice mijloc electronic de În concret, cererea de efectuare a activităţilor mai sus menţionate se întocmeşte de către obiectelor şi percheziţia în comunicare în procedura procurorul care supraveghează activitatea organelor de poliţie care efectuează urmărirea procedura dării în urmărire urmăririi persoanei date în urmărire. (1) Supravegherea Interceptarea şi înregistrarea Această solicitare este încuviinţată de judecătorul de drepturi şi libertăţi de la instanţa tehnică, reţinerea, predarea convorbirilor sau comunicărilor competentă, dacă apreciază că identificarea, căutarea, localizarea şi prinderea persoanelor date şi percheziţionarea efectuate prin telefon sau prin în urmărire nu pot fi făcute prin alte mijloace ori ar fi mult întârziate. corespondenţei şi a orice mijloc electronic de Din punct de vedere al procedurii incidente vor fi aplicabile şi dispoziţiile art.138-144, obiectelor şi percheziţia pot comunicare în procedura respectiv art.147 şi art.157–160 din Noul Cod de procedură penală. fi dispuse, la cererea urmăririi se dispun, la procurorului care propunerea procurorului care supraveghează activitatea supraveghează activitatea organelor de poliţie care organelor de poliţie care efectuează urmărirea efectuează urmărirea persoanei persoanei date în urmărire, date în urmărire, dacă instanţa de judecătorul de drepturi apreciază că identificarea, şi libertăţi de la instanţa căutarea, localizarea şi prinderea competentă, dacă acesta persoanelor date în urmărire nu788 apreciază că identificarea, pot fi făcute prin alte mijloace căutarea, localizarea şi ori ar fi mult întârziate. prinderea persoanelor date Autorizaţia se dă pentru în urmărire nu pot fi făcute durata necesară interceptării şi prin alte mijloace ori ar fi înregistrării, dar nu pentru mai mult întârziate. mult de 30 de zile, în camera de (2) Dispoziţiile art. 138 - consiliu, de preşedintele 144, respectiv art. 147 şi instanţei competente, iar în lipsa art. 157 - 160 se aplică în acestuia, de către judecătorul mod corespunzător. desemnat de acesta şi poate fi reînnoită, înainte sau după expirarea celei anterioare, în aceleaşi condiţii, pentru motive temeinic justificate, fiecare prelungire neputând depăşi 30 de zile. Durata totală a interceptărilor şi înregistrărilor autorizate, cu privire la aceeaşi persoană, pentru prinderea unei persoane urmărite nu poate depăşi 120 de zile în aceeaşi cauză. Procurorul dispune încetarea imediată a interceptărilor şi înregistrărilor înainte de expirarea duratei autorizaţiei, dacă nu mai există motivele care le-au justificat, informând despre aceasta instanţa care a emis autorizaţia. Autorizarea interceptării şi înregistrării convorbirilor sau comunicărilor se face prin încheiere motivată, care va cuprinde: motivele care justifică măsura; persoana, mijlocul de comunicare sau locul supus789 supravegherii; perioada pentru care sunt autorizate interceptarea şi înregistrarea. Procurorul procedează personal la efectuarea interceptărilor şi înregistrărilor sau poate dispune ca acestea să fie efectuate de organul de cercetare penală. Persoanele care sunt chemate să dea concurs tehnic la interceptări şi înregistrări sunt obligate să păstreze secretul operaţiunii efectuate, încălcarea acestei obligaţii fiind pedepsită potrivit Codului penal. În caz de urgenţă, când întârzierea obţinerii autorizării ar aduce grave prejudicii activităţii de urmărire a persoanei date în urmărire, procurorul poate dispune, cu titlu provizoriu, prin ordonanţă motivată, înscrisă în registrul special prevăzut în art. 228 alin. 1^1, interceptarea şi înregistrarea convorbirilor sau comunicărilor, pe o durată de cel mult 48 de ore. În termen de 48 de ore de la expirarea termenului prevăzut în alin. 6, procurorul prezintă ordonanţa, împreună cu suportul pe care sunt fixate interceptările şi înregistrările efectuate şi un proces-verbal de redare rezumativă a790 convorbirilor, judecătorului, în vederea confirmării. Judecătorul se pronunţă asupra legalităţii şi temeiniciei ordonanţei în cel mult 24 de ore, prin încheiere motivată dată în camera de consiliu. În cazul în care ordonanţa este confirmată, iar procurorul a solicitat prelungirea autorizării, judecătorul va dispune autorizarea pe mai departe a interceptării şi înregistrării, în condiţiile alin. 4. Dacă judecătorul nu confirmă ordonanţa procurorului, va dispune încetarea de îndată a interceptărilor şi înregistrărilor, iar cele efectuate vor fi şterse sau, după caz, distruse de către procuror, încheindu-se în acest sens un proces-verbal care se comunică în copie judecătorului. Convorbirile sau comunicările interceptate şi înregistrate care nu contribuie la identificarea, localizarea sau prinderea persoanei date în urmărire se arhivează la sediul parchetului, în locuri speciale, în plic sigilat, cu asigurarea confidenţialităţii, şi pot fi transmise pentru consultare procurorului care efectuează sau supraveghează urmărirea penală ori judecătorului sau completului învestit cu soluţionarea cauzei, la solicitarea acestora. După791 prinderea persoanei urmărite, acestea vor fi şterse sau, după caz, distruse de către procuror, încheindu-se în acest sens un proces-verbal. Convorbirile sau comunicările interceptate şi înregistrate care contribuie la identificarea, localizarea sau prinderea persoanei date în urmărire sunt certificate, conform art. 91^3 alin. 1 şi 2, de procurorul care supraveghează activitatea organelor de poliţie care efectuează urmărirea persoanei date în urmărire. După prinderea persoanei urmărite, procesele-verbale de redare, împreună cu suportul pe care acestea sunt fixate, se transmit judecătorului care a emis autorizaţia şi se arhivează la sediul instanţei, în locuri speciale, în plic sigilat, cu asigurarea confidenţialităţii. După arhivare, suportul pe care sunt imprimate convorbirile înregistrate poate fi consultat numai cu încuviinţarea prealabilă a preşedintelui instanţei. Convorbirile sau comunicările interceptate şi înregistrate, din cuprinsul cărora rezultă date sau informaţii concludente şi utile privitoare la pregătirea sau săvârşirea unei infracţiuni,792 certificate în condiţiile alineatului precedent, sunt transmise, împreună cu suportul original, de îndată parchetului competent şi pot fi folosite ca probe. ART. 493^5 Alte înregistrări Dispoziţiile art. 493^4 se aplică în mod corespunzător şi în cazul înregistrărilor în mediul ambiental, localizării sau urmăririi prin GPS ori prin alte mijloace electronice de supraveghere. ART. 493^6 Punerea sub supraveghere a conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora în procedura urmăririi În vederea identificării, căutării, localizării şi prinderii persoanelor date în urmărire, procurorul care supraveghează activitatea organelor de poliţie care efectuează urmărirea poate dispune punerea sub supraveghere a conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora pe o durată care nu poate depăşi 30 de zile. Măsura poate fi reînnoită, înainte sau după expirarea celei anterioare, în aceleaşi condiţii, pentru motive temeinic justificate, fiecare prelungire neputând depăşi 30 de zile.793 Durata totală a supravegherii conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora, cu privire la aceeaşi persoană, pentru prinderea unei persoane urmărite nu poate depăşi 120 de zile în aceeaşi cauză. Procurorul dispune încetarea imediată a activităţii de supraveghere a conturilor bancare şi a conturilor asimilate acestora, dacă nu mai există motivele care au justificat-o. ART. 525 Procedura incidentă pentru ridicarea de obiecte sau înscrisuri în vederea identificării, căutării, Ridicarea de obiecte sau localizării şi prinderii persoanelor date în urmărire este reglementată în cuprinsul art.169 şi 171 înscrisuri în procedura dării din Noul Cod de procedură penală. în urmărire Această măsură poate fi dispusă de procurorul care supraveghează activitatea organelor de (1) Ridicarea de obiecte poliţie ce efectuează urmărirea persoanei date în urmărire. sau înscrisuri în vederea identificării, căutării, localizării şi prinderii persoanelor date în urmărire poate fi dispusă de procurorul care supraveghează activitatea organelor de poliţie ce efectuează urmărirea persoanei date în urmărire. (2) Dispoziţiile art. 169 şi 171 se aplică în mod corespunzător. ART. 526 ART. 493^7 Procedura revocării urmăririi este similară celei anterioare, singura deosebire constând în Revocarea urmăririi Revocarea urmăririi obligaţia procurorului care dispune încetarea activităţilor de supraveghere să informeze despre (1) Urmărirea se revocă în Urmărirea se revocă în aceasta judecătorul de drepturi şi libertăţi. momentul prinderii momentul prinderii persoanei persoanei urmărite sau urmărite sau atunci când au atunci când au dispărut dispărut temeiurile care au794 temeiurile care au justificat justificat darea în urmărire. darea în urmărire. Revocarea se dispune prin (2) Revocarea se dispune ordin de Inspectoratul General al prin ordin de Inspectoratul Poliţiei Române, care se General al Poliţiei Române, transmite în copie, de îndată: care se transmite în copie, a) parchetului competent care de îndată: supraveghează activitatea de a) parchetului competent urmărire a persoanei date în care supraveghează urmărire; activitatea de urmărire a b) organelor competente să persoanei date în urmărire; elibereze paşaportul şi organelor b) organelor competente de frontieră. să elibereze paşaportul şi Procurorul care organelor de frontieră. supraveghează activitatea de (3) Procurorul care urmărire a persoanei date în supraveghează activitatea urmărire dispune, de îndată, de urmărire a persoanei încetarea imediată a activităţilor date în urmărire dispune de de supraveghere luate conform îndată încetarea activităţilor art. 493^4 - 493^6. de supraveghere luate conform art. 524, informând despre aceasta judecătorul de drepturi şi libertăţi. CAPITOLUL V Procedura reabilitării ART. 527 Reabilitarea fără corespondent Se menționează cele două modalități de reabilitare, făcându-se trimitere la dispozițiile Reabilitarea are loc fie de corespondente din dreptul material drept, în cazurile prevăzute la art. 150 sau 165 din Codul penal, fie la cerere, acordată de instanţa de judecată, în condiţiile prevăzute în prezentul capitol.795 ART. 528 Reabilitarea de drept Este stabilită obligația următoarelor autorități / organe: (1) La împlinirea ▪autoritatea care ţine evidenţa cazierului judiciar termenului de 3 ani ▪organul care a autorizat înfiinţarea persoanei juridice prevăzut la art. 165 din ▪organul care a înregistrat persoana juridică Codul penal, dacă persoana de a proceda, din oficiu, la ștergerea mențiunilor privind pedeapsa aplicată condamnată nu a mai condamnatului/persoanei juridice odată cu împlinirea termenelor de reabilitare de drept săvârşit o altă infracţiune, autoritatea care ţine Exsxită corelație cu dispoziții din Legea nr. 290/2004 privind cazierul: evidenţa cazierului judiciar art. 15 - (1) Persoanele fizice înscrise în cazierul judiciar sau cu privire la care s-au făcut notări va şterge din oficiu provizorii se scot din evidenţă dacă se află în una dintre următoarele situaţii: menţiunile privind (…) pedeapsa aplicată b) a intervenit reabilitarea judecătorească sau de drept; condamnatului. (2) La împlinirea Art. 16. - (1) Persoanele juridice înscrise în cazierul judiciar se scot din evidenţă dacă se află în termenului de 3 ani una dintre următoarele situaţii: prevăzut la art. 150 din (…) Codul penal, dacă persoana b) a intervenit reabilitarea; condamnată nu a mai săvârşit o altă infracţiune, Dispoziția se corelează și cu art. 495 NCpp privind procedura de informare în cazul tragerii la organul care a autorizat răspundere penală a persoanei juridice înfiinţarea persoanei juridice şi organul care a înregistrat persoana juridică vor şterge din oficiu menţiunile privind pedeapsa aplicată persoanei juridice. ART. 529 Reabilitarea Art. 494. Instanţa competentă ▪este preluat art. 494 Cpp judecătorească Competentă să se pronunţe ▪se introduce o ipoteză nouă de competență - instanţa corespunzătoare în a cărei circumscripţie Competentă să se asupra reabilitării judecătoreşti a avut ultimul domiciliu condamnatul care, la data intoducerii cererii, domiciliază în străinătate pronunţe asupra reabilitării este fie instanţa care a judecat în judecătoreşti este fie primă instanţă cauza în care s-a instanţa care a judecat în pronunţat condamnarea pentru primă instanţă cauza în care care se cere reabilitarea, fie s-a pronunţat condamnarea instanţa corespunzătoare în a796 pentru care se cere cărei circumscripţie domiciliază reabilitarea, fie instanţa condamnatul. corespunzătoare în a cărei circumscripţie domiciliază condamnatul sau în care a avut ultimul domiciliu, dacă la data introducerii cererii domiciliază în străinătate. ART. 530 Cererea de reabilitare Art. 495. Cererea de ▪este preluat art. 495 Cpp (1) Cererea de reabilitare reabilitare ▪se introduce un nou alineat ( alin. 2 ) prin care se trimite la cazurile și condițiile de drept judecătorească se Cererea de reabilitare substanțial (termene – art. 166 NCP și condiții – art. 168 NCP ) în care se dispune reabilitarea formulează de către judecătorească se face de judecătorească condamnat, iar după condamnat, iar după moartea moartea acestuia, de soţ acestuia, de soţ sau de rudele sau de rudele apropiate. apropiate. Soţul sau rudele Soţul sau rudele apropiate apropiate pot continua pot continua procedura de procedura de reabilitare pornită reabilitare pornită anterior anterior decesului. decesului. În cerere trebuie să se (2) Reabilitarea menţioneze: judecătorească se dispune a) adresa condamnatului, iar în cazurile şi condiţiile când cererea este făcută de altă prevăzute la art. 166 şi 168 persoană, adresa acesteia; din Codul penal. b) condamnarea pentru care (3) În cerere trebuie să se se cere reabilitarea şi fapta menţioneze: pentru care a fost pronunţată a) adresa condamnatului, acea condamnare; iar când cererea este făcută c) localităţile unde de altă persoană, adresa condamnatul a locuit şi locurile acesteia; de muncă pe tot intervalul de b) condamnarea pentru timp de la executarea pedepsei care se cere reabilitarea şi şi până la introducerea cererii, fapta pentru care a fost iar în cazul când executarea pronunţată acea pedepsei a fost prescrisă, de la condamnare; data rămânerii definitive a797 c) localităţile unde hotărârii şi până la introducerea condamnatul a locuit şi cererii; locurile de muncă din tot d) temeiurile cererii; intervalul de timp de la e) indicaţii utile pentru executarea pedepsei şi până identificarea dosarului şi orice la introducerea cererii, iar în alte date pentru soluţionarea cazul când executarea cererii. pedepsei a fost prescrisă, La cerere se anexează actele de la data rămânerii din care reiese că sunt definitive a hotărârii şi până îndeplinite condiţiile reabilitării. la introducerea cererii; d) temeiurile cererii; e) indicaţii utile pentru identificarea dosarului şi orice alte date pentru soluţionarea cererii. (4) La cerere se anexează actele din care reiese că sunt îndeplinite condiţiile reabilitării. ART. 531 Măsurile premergătoare Art. 496. Măsuri ▪este preluat art. 496 Cpp, existând doar reformulări ale textului, respectiv precizarea expresă După fixarea termenului premergătoare că măsurile premergătoare cad în sarcina președintelui instanței de soluţionare a cererii de - Preşedintele instanţei, fixând reabilitare se dispune termenul pentru soluţionarea citarea persoanei care a cererii de reabilitare, dispune solicitat reabilitarea şi a citarea petiţionarului şi a persoanelor a căror persoanelor a căror ascultare o ascultare instanţa o consideră că ar fi necesară, ia consideră necesară, se iau măsuri pentru aducerea măsuri pentru aducerea dosarului în care se găseşte dosarului în care s-a hotărârea de condamnare şi pronunţat condamnarea şi cere o copie de pe fişa cu se solicită copia fişei antecedente penale ale cazierului judiciar al condamnatului. condamnatului.798 ART. 532 Respingerea cererii Art. 497. Respingerea cererii ▪este preluat art. 497 Cpp și, totodată, adăugat un nou alineat ( alin. 3 ) pentru neîndeplinirea pentru lipsa condiţiilor de condiţiilor de formă şi fond formă ▪prin acest alineat se reglementează imposibilitatea solicitării reabilitării judecătorești în ipoteza (1) Cererea de reabilitare Cererea de reabilitare se în care executarea pedepsei a fost prescrisă, iar lipsa executării este imputabilă persoanei se respinge pentru respinge pentru neîndeplinirea condamnate ; în acest caz reabilitarea este inadmisibilă neîndeplinirea condiţiilor de condiţiilor de formă în formă şi fond în următoarele cazuri: următoarele cazuri: a) când a fost introdusă înainte a) a fost introdusă înainte de termenul legal; de termenul legal; b) când lipseşte menţiunea b) lipseşte menţiunea prevăzută în art. 495 alin. 2 lit. a) prevăzută la art. 530 alin. şi petiţionarul nu s-a prezentat la (3) lit. a) şi petiţionarul nu s- termenul de înfăţişare; a prezentat la termenul de c) când lipseşte vreuna din înfăţişare; menţiunile prevăzute în art. 495 c) lipseşte vreuna dintre alin. 2 lit. b)-e) şi petiţionarul nu menţiunile prevăzute la art. a completat cererea la prima 530 alin. (3) lit. b) - e) şi înfăţişare şi nici la termenul ce i petiţionarul nu a completat s-a acordat în vederea cererea la termenul de completării. înfăţişare şi nici la termenul În cazul prevăzut la lit. a), ce i s-a acordat în vederea cererea poate fi repetată după completării. împlinirea termenului legal, iar (2) În cazul prevăzut la în cazurile prevăzute la lit. b) şi alin. (1) lit. a), cererea poate c), oricând. fi repetată după împlinirea termenului legal, iar în cazurile prevăzute la alin. (1) lit. b) şi c), oricând. (3) În cazul prescripţiei executării pedepsei, nu poate depune cerere de reabilitare persoana prevăzută la art. 530 alin. (1), dacă lipsa executării este imputabilă persoanei799 condamnate. ART. 533 Soluţionarea cererii Art. 498. Soluţionarea cererii ▪este preluat art. 498 alin.1 fraza I Cpp, stabilind caracterul nepublic al ședinței și precizând și (1) La termenul fixat, în La termenul fixat instanţa petiționarul, ale cărui concluzii vor fi ascultate şedinţă nepublică, instanţa ascultă persoanele citate, ▪alin.2 reprezintă preluarea art. 500 Cpp ascultă persoanele citate concluziile procurorului şi prezente, concluziile verifică dacă sunt îndeplinite procurorului şi ale condiţiile cerute de lege pentru petiţionarului şi verifică admiterea reabilitării. Când din dacă sunt îndeplinite materialul aflat la dosar nu condiţiile cerute de lege rezultă date suficiente cu privire pentru admiterea la îndeplinirea condiţiilor de reabilitării. reabilitare, instanţa dispune (2) Dacă înainte de completarea materialului de soluţionarea cererii de către persoana interesată, iar reabilitare faţă de dacă consideră necesar, cere de condamnat a fost pusă în la organele competente relaţii mişcare acţiunea penală cu privire la comportarea celui pentru altă infracţiune, condamnat. examinarea cererii se suspendă până la Art. 500. Suspendarea soluţionarea definitivă a examinării cererii acelei cauze. Dacă înainte de soluţionarea cererii de reabilitare a fost pusă în mişcare acţiunea penală pentru o altă infracţiune săvârşită de condamnat, examinarea cererii se suspendă până la soluţionarea definitivă a cauzei privitoare la noua învinuire800 ART. 534 Art. 499. Situaţii privind alin.1 și 2 preiau fără modificări art. 499 alin.1 Cpp Situaţiile privind despăgubirile civile despăgubirile civile (1) Când condamnatul sau alin.3 preia fără modificări art. 499 alin.2 Cpp (1) Când condamnatul sau persoana care a făcut cererea de persoana care a făcut reabilitare dovedeşte că nu i-a alin.4 preia fără modificări art. 499 alin.3 Cpp cererea de reabilitare fost cu putinţă să achite dovedeşte că nu i-a fost cu despăgubirile civile şi cheltuielile putinţă să achite judiciare, instanţa, apreciind despăgubirile civile şi împrejurările, poate dispune cheltuielile judiciare, reabilitarea sau poate să acorde, instanţa, apreciind în vederea soluţionării cererii, un împrejurările, poate termen pentru a achita în dispune reabilitarea sau întregime sau în parte suma poate să acorde un termen datorată. Acest termen nu poate pentru achitarea în depăşi 6 luni. întregime sau în parte a (2) În caz de obligaţie solidară, sumei datorate. instanţa fixează suma ce trebuie (2) Termenul prevăzut la achitată, în vederea reabilitării, alin. (1) nu poate depăşi 6 de condamnat sau de urmaşii luni. săi. (3) În caz de obligaţie (3) Drepturile acordate părţii solidară, instanţa fixează civile prin hotărârea de suma ce trebuie achitată, în condamnare nu se modifică prin vederea reabilitării, de hotărârea dată asupra condamnat sau de urmaşii reabilitării. săi. (4) Drepturile acordate părţii civile prin hotărârea de condamnare nu se modifică prin hotărârea dată asupra reabilitării. ART. 535 Contestaţia Art. 501. Recursul ▪hotărârea prin care se soluționează cererea de reabilitare este o sentință Sentinţa prin care Hotărârea prin care instanţa ▪calea de atac este contestația instanţa rezolvă cererea de rezolvă cererea de reabilitare ▪termenul căii de atac este de 10 zile de la comunicare ( inclusiv către procuror, alături de reabilitare este supusă este supusă recursului. titularii cererii )801 contestaţiei în termen de 10 ▪ procedura de judecată a contestației - contestația se judecă de instanța ierarhic superioară, în zile de la comunicare, care ședință nepublică, cu citarea petentului și participarea obligatorie a procurorului se soluţionează de instanţa ▪hotărârea pronunțată în contestație este o decizie defintivă ierarhic superioară. Judecarea contestaţiei la hotărârea primei instanţe se face în şedinţă nepublică, cu citarea petentului. Participarea procurorului este obligatorie. Decizia instanţei prin care se soluţionează contestaţia este definitivă. ART. 536 Anularea reabilitării Art. 503. Anularea reabilitării anularea reabilitării se dispune (1) În cazul prevăzut la Anularea reabilitării se ▪ din oficiu ( element de noutate în raport cu art. 503 Cpp ) sau la cererea procurorului art. 171 din Codul penal, hotărăşte la cererea ▪de instanța care este competentă să judece și cererea de reabilitare instanţa prevăzută la art. procurorului, de către instanţa ▪ în condițiile art. 171 NCp ( corespondent art.139 Cp ) 529 dispune anularea prevăzută în art. 494. reabilitării, din oficiu sau la Procedura prevăzută pentru Procedura de judecată este aceeași ca și în cazul cererii de reabilitare cererea procurorului. soluţionarea cererii de (2) Dispoziţiile art. 533 se reabilitare se aplică în mod aplică în mod corespunzător şi pentru corespunzător. soluţionarea cererii de anulare ART. 537 Menţiunile despre Art. 502. Menţiuni despre este preluat art. 502 Cpp, adăugându-se și ipoteza anulării reabilitării care generează obligația reabilitare reabilitare instanței de a dispune efectuarea mențiunilor corespunzătoare pe hotărârea de condamnare După rămânerea După rămânerea definitivă a definitivă a hotărârii de hotărârii de reabilitare, instanţa reabilitare sau de anulare a dispune să se facă menţiune acesteia, instanţa dispune despre aceasta pe hotărârea să se facă menţiune despre prin care s-a pronunţat aceasta pe hotărârea prin condamnarea pentru care s-a care s-a pronunţat admis reabilitarea. condamnarea.802 Art. 538 Art. 504 ■ Spre deosebire de reglementarea anterioară care consacra dreptul la despăgubiri pentru Dreptul la repararea Cazuri care dau dreptul la erorile judiciare produse în procesele penale în cadrul unui singur articol, NCPP stabileşte prin pagubei în caz de eroare repararea pagubei două texte distincte ipotezele în care statul poate fi obligat la repararea acestui prejudiciu - art. judiciară Persoana care a fost 538 şi art. 539. (1) Persoana care a fost condamnată definitiv are dreptul ■ Art. 538 alin. (1) defineşte eroarea judiciară ca reprezentând situaţia în care, după o condamnată definitiv, la repararea de către stat a condamnare definitivă, în urma rejudecării cauzei, s-a pronunţat o hotărâre de achitare indiferent dacă pedeapsa pagubei suferite, dacă în urma definitivă pentru cazurile prevăzute de art. 16 lit. a) –d) NCPP. Astfel, persoana condamnată aplicată sau măsura rejudecării cauzei s-a pronunţat definitiv şi achitată în urma rejudecării cauzei are dreptul la repararea de către stat a pagubei educativă privativă de o hotărâre definitivă de achitare. suferite. Sunt exceptate persoanele care au determinat condamnarea prin propriile declaraţii libertate a fost sau nu pusă Are dreptul la repararea pagubei mincinoase, deşi, indiferent de ce declară inculpatul organul judiciar este obligat să în executare, are dreptul la şi persoana care, în cursul administreze probe pentru stabilirea adevărului. repararea de către stat a procesului penal, a fost privată ■ Comparativ cu reglementarea anterioară, conţinută de art. 504 C.proc.pen, în care o atare pagubei suferite în cazul în de libertate ori căreia i s-a condiţie nu era cerută, dreptul la repararea pagubei fiind recunoscut indiferent de atitudinea care, în urma rejudecării restrâns libertatea în mod procesuală a persoanei condamnate, soluţia NCPP este mult mai restrictivă. Modificările aduse cauzei, după anularea sau nelegal. instituţiei erorii judiciare reprezintă o preluare a prevederilor art. 3 din Protocolul nr. 7 la CEDO desfiinţarea hotărârii de Privarea sau restrângerea de şi dau expresie principiului nemo auditur propriam turpitudinem allegans. condamnare pentru un fapt libertate în mod nelegal trebuie ■ Art. 538 alin. (2) NCPP consacră dreptul la repararea pagubei în ipoteza achitării după nou sau recent descoperit stabilită, după caz, prin redeschiderea procesului penal. Astfel, se consacră legislativ soluţiile jurisprudenţiale care dovedeşte că s-a ordonanţă a procurorului de anterioare. produs o eroare judiciară, s- revocare a măsurii privative sau ■ Din interpretarea coroborată a disp. alin. (1), (2) şi (4) ale art. 538 NCPP, rezultă că şi în a pronunţat o hotărâre restrictive de libertate, prin această ipoteză, a achitării după redeschiderea procesului în procedura prevăzută de art. 466 - definitivă de achitare. ordonanţă a procurorului de 470 NCPP, soluţia trebuie să se fi pronunţat în baza unui fapt nou sau recent descoperit, iar (2) Dispoziţiile alin. (1) se scoatere de sub urmărire penală condamnatului nu trebuie să-i fie imputabilă nedescoperirea faptului în timp util. Prin urmare, aplică şi în cazul sau de încetare a urmăririi persoanei care s-a sustras procesului penal nu-i poate fi recunoscut dreptul la repararea redeschiderii procesului penale pentru cauza prevăzută prejudiciului. De altfel, o atare atitudine procesuală nici nu ar putea fi invocată pentru penal cu privire la în art. 10 alin. 1 lit. j) ori prin deschiderea procedurii prevăzute de art. 466 şi urm. NCPP. condamnatul judecat în hotărâre a instanţei de revocare ■ Întrucât enumerarea conţinută de art. 538 alin.(3) NCPP este exemplificativă, lipsă, dacă după rejudecare a măsurii privative sau restrictive nedescoperirea în timp util a faptului nou sau recent descoperit poate să se datoreze atât s-a pronunţat o hotărâre de libertate, prin hotărâre acţiunii (ex: declaraţii mincinoase), cât şi inacţiunii persoanei condamnate. Sub aspect definitivă de achitare. definitivă de achitare sau prin subiectiv, nu este necesară intenţia de ascundere a faptului care ar fi dus la achitare, ci este (3) Persoana prevăzută la hotărâre definitivă de încetare a suficientă simpla culpă (neglijenţă în prezentarea organelor judiciare a faptului care ar fi dus la alin. (1) şi persoana procesului penal pentru cauza achitare). prevăzută la alin. (2) nu vor prevăzută în art. 10 alin. 1 lit. j). ■ Instanţa civilă învestită cu acţiunea în repararea prejudiciului trebuie să stabilească fi îndreptăţite să ceară Are drept la repararea pagubei atitudinea procesuală a persoanei condamnate pe baza elementelor de fapt şi de drept repararea de către stat a suferite şi persoana care a fost relevante în privinţa exercitării dreptului la apărare în procesul penal. pagubei suferite dacă, prin privată de libertate după ce a ■ În lipsa unor prevederi tranzitorii exprese în cuprinsul Legii nr. 255/2013, se pune declaraţii mincinoase ori în intervenit prescripţia, amnistia problema aplicării în timp a acestor dispoziţii legale în acele cauze în care se identifică803 orice alt fel, au determinat sau dezincriminarea faptei. atitudinea culpabilă a pretinsei victime a erorii judiciare, atunci când procesul penal finalizat condamnarea, în afara prin condamnare s-a desfăşurat sub imperiul CPP anterior, iar cererea pentru acordarea cazurilor în care au fost despăgubirilor este formulată, cu respectarea termenului de prescripţie, după intrarea în obligate să procedeze vigoare a NCPP. astfel. Se observă că această condiţie referitoare la atitudinea procesuală a victimei pretinsei erori (4) Nu este îndreptăţită la judiciare constituie o cauză exoneratoare de răspundere a statului, consacrată printr-o normă repararea pagubei nici de drept substanţial, cuprinsă în legea procesuală. În consecinţă, existenţa sa trebuie stabilită persoana condamnată prin raportare la prevederile legale în vigoare pe durata desfăşurării procesului penal în care s-a căreia îi este imputabilă în pronunţat hotărârea de condamnare. Noile dispoziţii procesual penale care, în definirea erorii tot sau în parte judiciare, iau în considerare atitudinea procesuală a pretinsei victime nu ar putea fi aplicate nedescoperirea în timp util retroactiv. Examinarea conduitei procesuale penale în raport de prevederile legale care a faptului necunoscut sau defineau eroarea judiciară în epoca desfăşurării procesului penal finalizat prin hotărârea de recent descoperit. condamnare corespunde şi principiului previziunii legitime. ■ Termenul de pagubă, folosit de lege, este sinonim cu acela de prejudiciu, desemnând consecinţele negative, patrimoniale şi morale suferite de o persoană ca urmare a soluţiei injuste de condamnare (a se vedea M. Costin, M. Mureşan, V. Ursa, Dicţionar de drept civil, Ed. Ştiinţifică şi enciclopedică, Buc, 1980, p. 391) Art. 539 Art. 504 alin. 2-4 ■ În mod evident are dreptul la repararea pagubei şi persoana care în cursul procesului penal Dreptul la repararea a fost privată de libertate în mod nelegal. pagubei în cazul privării ■ Caracterul nelegal al privării de libertate se stabileşte prin actele procedurale prevăzute 539 nelegale de libertate alin. (2) NCPP, respectiv: ordonanţa procurorului, încheierea definitivă a judecătorului de (1) Are dreptul la repararea drepturi şi libertăţi sau a judecătorului de cameră preliminară şi încheierea definitivă a instanţei pagubei şi persoana care, în de judecată. cursul procesului penal, a fost privată nelegal de libertate. (2) Privarea nelegală de libertate trebuie să fie stabilită, după caz, prin ordonanţă a procurorului, prin încheierea definitivă a judecătorului de drepturi şi libertăţi sau a judecătorului de cameră preliminară, precum şi prin încheierea804 definitivă sau hotărârea definitivă a instanţei de judecată învestită cu judecarea cauzei. Art. 540 Art. 505 ■ Textul nu cuprinde soluţii legislative de noutate. Felul şi întinderea Felul şi întinderea reparaţiei ■ O precizare suplimentară este adusă în alin. (3) al acestui articol care impune instanţei ca, la reparaţiei La stabilirea întinderii reparaţiei stabilirea felului şi a întinderii reparaţiei, să ţină seama de situaţia celui îndreptăţit la repararea (1) La stabilirea întinderii se ţine seama de durata privării pagubei şi de natura daunei produse. reparaţiei se ţine seama de de libertate sau a restrângerii de Aceste dispoziţii trebuie aplicate cu respectarea principiului disponibilităţii care guvernează durata privării nelegale de libertate suportate, precum şi de procesul civil, instanţa fiind obligată a se pronunţa asupra a ceea ce reclamantul a solicitat prin libertate, precum şi de consecinţele produse asupra cererea de chemare în judecată, eventual modificată sau completată în condiţiile procesual consecinţele produse persoanei ori asupra familiei civile; principiul disponibilităţii ar fi încălcat dacă, spre exemplu, s-ar dispune obligarea pârâtului asupra persoanei, asupra celui privat de libertate sau a la plata unei rente viagere sau internarea reclamantului într-un institut de asistenţă socială şi familiei celui privat de cărui libertate a fost restrânsă. medicală, dacă aceste lucruri nu a fost solicitate de reclamant în condiţii procedurale. libertate ori asupra celui Reparaţia constă în plata unei aflat în situaţia prevăzută la sume de bani sau, ţinându-se art. 538. seama de condiţiile celui (2) Reparaţia constă în plata îndreptăţit la repararea pagubei unei sume de bani sau în şi de natura daunei produse, în constituirea unei rente constituirea unei rente viagere viagere ori în obligaţia ca, ori în obligaţia ca, pe cheltuiala pe cheltuiala statului, cel statului, cel privat de libertate reţinut sau arestat nelegal sau a cărui libertate a fost să fie încredinţat unui restrânsă să fie încredinţat unui institut de asistenţă socială institut de asistenţă socială şi şi medicală. medicală. (3) La alegerea felului Persoanelor îndreptăţite la reparaţiei şi la întinderea repararea pagubei, care înainte acesteia se va ţine seama de privarea de libertate erau de situaţia celui îndreptăţit încadrate în muncă, li se la repararea pagubei şi de calculează, la vechimea în natura daunei produse. muncă stabilită potrivit legii, şi (4) Persoanelor îndreptăţite timpul cât au fost private de la repararea pagubei, care libertate. înainte de privarea de Reparaţia este, în toate cazurile, libertate ori de încarcerare suportată de stat, prin ca urmare a punerii în Ministerul Finanţelor Publice.805 executare a unei pedepse ori măsuri educative privative de libertate erau încadrate în muncă, li se calculează, la vechimea în muncă stabilită potrivit legii, şi timpul cât au fost private de libertate. (5) Reparaţia este în toate cazurile suportată de stat, prin Ministerul Finanţelor Publice. Art. 541 Art. 506 ■ Termenul de introducere a acţiunii în despăgubire este de 6 luni de la data rămânerii Acţiunea pentru repararea Acţiunea pentru repararea definitive a hotărârii prin care s-a constatat eroarea judiciară. pagubei pagubei Competenţa de soluţionare a cererii aparţine tribunalului din circumscripţia de domiciliu. (1) Acţiunea pentru (1) Acţiunea pentru repararea Acţiunea nu se timbrează. repararea pagubei poate fi pagubei poate fi pornită de ■ Textul art. 541 alin. (1) prevede un caz special de transmisiune a calităţii procesuale active în pornită de persoana persoana îndreptăţită, potrivit cazul decesului persoanei îndreptăţite. Spre deosebire de reglementarea anterioară, se aduce o îndreptăţită, potrivit art. art. 504, iar după moartea precizare suplimentară, în sensul că transmiterea mortis causa va opera în favoarea 538 şi 539, iar după acesteia poate fi continuată sau persoanelor care se aflau în întreţinerea persoanei îndreptăţite la data decesului acesteia. moartea acesteia poate fi pornită de către persoanele care Aşadar, existenţa calităţii de persoană aflată în întreţinerea persoanei îndreptăţite la continuată sau pornită de se aflau în întreţinerea sa. despăgubiri nu este legată de perioada procesului penal ori de aceea a lipsirii de libertate, către persoanele care se (2) Acţiunea poate fi introdusă în nefiind necesar ca persoana în favoarea căreia se transmite calitatea procesuală să se fi aflat în aflau în întreţinerea sa la termen de 18 luni de la data întreţinerea persoanei îndreptăţite la aceste momente. Spre exemplu, aceasta poate fi situaţia data decesului. rămânerii definitive, după caz, a copiilor minori aflaţi în întreţinerea victimei erorii judiciare la data arestării/condamnării ori a (2) Acţiunea poate fi hotărârilor instanţei de judecată altei persoane căreia victima erorii judiciare îi presta întreţinere în baza unei obligaţii legale sau introdusă în termen de 6 sau a ordonanţelor procurorului, contractuale, dar care, la data decesului, nu se mai aflau în întreţinerea acesteia. luni de la data rămânerii prevăzute în art. 504. ■ În considerarea principiului neretroactivităţii legii şi al aplicării imediate a legii procesuale definitive a hotărârii (3) Pentru obţinerea reparării noi, dispoziţiile legale referitoare la transmisiunea calităţii procesuale active mortis causa sunt instanţei de judecată, pagubei, persoana îndreptăţită aplicabile dacă decesul persoanei îndreptăţite a intervenit după intrarea în vigoare a NCPP. precum şi a ordonanţei sau se poate adresa tribunalului în a Rămâne ca jurisprudenţa să rezolve această problemă. încheierilor organelor cărui circumscripţie domiciliază, ■ Noua reglementare reduce termenul special de prescripţie în care pot fi formulate cererile judiciare, prin care s-a chemând în judecată civilă pentru repararea prejudiciului, de la 18 luni, la 6 luni. constatat eroarea judiciară, statul, care este citat prin ■ În lipsa unei prevederi contrare exprese în Legea nr. 255/2013, situaţiile tranzitorii în ceea ce respectiv privarea nelegală Ministerul Finanţelor Publice. priveşte termenul de prescripţie aplicabil cererilor formulate după intrarea în vigoare a NCPP, de libertate. (4) Acţiunea este scutită de taxa în care dreptul la repararea prejudiciului s-a născut anterior intrării sale în vigoare vor fi (3) Pentru obţinerea judiciară de timbru. soluţionate potrivit principiilor de aplicare a legii civile în timp – art. 6 alin. (4) din Noul Cod civil806 reparării pagubei, persoana (5) Hotărârea este supusă numai – interpretare per a contrario. În consecinţă, durata termenului de prescripţie va fi aceea îndreptăţită se poate adresa recursului. prevăzută de legea în vigoare la data la care prescripţia a început să curgă. Întrucât momentul tribunalului în a cărei de la care începe să curgă termenul de prescripţie este unul obiectiv, prevederile art. 541 alin. circumscripţie domiciliază, (2) NCPP reprezentând o normă specială în raport de art. 2523 NCC, rezultă că nu prezintă chemând în judecată civilă relevanţă, pentru stabilirea acestui moment, data la care titularul dreptului la acţiune a statul, care este citat prin cunoscut sau, după împrejurări, trebuia să cunoască naşterea lui. În consecinţă, termenul de 6 Ministerul Finanţelor luni va fi aplicabil doar atunci când hotărârile şi ordonanţele procurorului prin care s-a Publice. constatat eroarea judiciară sau arestarea nelegală au fost pronunţate după intrarea în vigoare a (4) Acţiunea este scutită de NCPP. Atunci când dreptul la acţiunea pentru repararea pagubei s-a născut anterior intrării în taxa judiciară de timbru. vigoare a acestui cod, în baza unor hotărâri judecătoreşti sau ordonanţe ale procurorului rămase definitive anterior intrării în vigoare a NCPP, va fi aplicabil termenul de prescripţie de 18 luni. ■ Spre deosebire de reglementarea anterioară, textul nu mai indică în mod expres calea de atac ce poate fi exercitată împotriva hotărârilor pronunţate în primă instanţă de tribunal. Astfel, în procesele începute după intrarea în vigoare a Legii nr. 202/20010, hotărârile pronunţate în primă instanţă de tribunale erau supuse numai recursului, de competenţa curţii de apel. În procesele începute după data de 15 februarie 2013 (când a intrat în vigoare Noul Cod de procedură civilă), hotărârile pronunţate în primă instanţă de tribunale vor fi supuse apelului, de competenţa curţii de apel; hotărârea pronunţată de curtea de apel este definitivă, nefiind supusă recursului la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie [interpetare disp. art. 96 pct 2, 97 pct.1, art. 466 alin. (1), art. 483 alin. (2) NCPC, art. 7 alin. (1) şi 2) din Legea nr. 76/2012; art. XVIII alin. (2) din Legea nr. 2/2013]. Art. 542 Art. 507 ■ Legea prevede posibilitatea acţiunii în regres, potrivit practicii tuturor statelor europene, în Acţiunea în regres Acţiunea în regres caz de rea-credinţă sau culpă gravă. Codul de procedură penală de la 1968 vorbea de gravă (1) În cazul în care În cazul în care repararea neglijenţă. repararea pagubei a fost pagubei a fost acordată potrivit ■ În exercitarea acţiunii în regres, statul are posibilitatea de alegere a persoanei pârâtului - cel acordată potrivit art. 541, art. 506, cât şi în situaţia în care care a provocat situaţia generatoare de daune sau instituţia la care această persoană a fost precum şi în situaţia în care statul român a fost condamnat asigurată profesional; statul român a fost de către o instanţă ■ Pentru a nu deveni o normă lipsită de conţinut juridic, prevederea din legea procesual penală condamnat de către o internaţională, acţiunea în ar trebui dublată de o reglementare privind asigurarea, în principal, a judecătorilor şi instanţă internaţională regres împotriva aceluia care, cu procurorilor pentru răspundere profesională. Nu este exclusă asigurarea profesională şi a altor pentru vreunul dintre rea-credinţă sau din gravă actori din procesul penal, precum grefieri, experţi, lucrători de poliţie judiciară, lucrători din cazurile prevăzute la art. neglijenţă, a provocat situaţia serviciile de probaţiune, întrucât situaţii generatoare de daune pot rezulta şi din activităţile 538 şi 539, acţiunea în generatoare de daune, este acestora. regres pentru recuperarea obligatorie. ■ Potrivit alin. (2) al acestui articol, acţiunea în regres poate fi exercitată numai în situaţia în sumei achitate poate fi care, s-a stabilit, în mod definitiv, în cadrul unei proceduri disciplinare sau penale că cel asigurat807 îndreptată împotriva a produs cu rea-credinţă sau din culpă gravă profesională eroarea judiciară ori a avut o conduită persoanei care, cu rea- profesională ce a condus la privarea nelegală de libertate. credinţă sau din culpă gravă, a provocat situaţia generatoare de daune sau împotriva instituţiei la care aceasta este asigurată pentru despăgubiri în caz de prejudicii provocate în exerciţiul profesiunii. (2) Statul trebuie să dovedească în cadrul acţiunii în regres, prin ordonanţa procurorului sau hotărâre penală definitivă, că cel asigurat în condiţiile alin. (1) a produs cu rea- credinţă sau din culpă gravă profesională eroarea judiciară sau privarea nelegală de libertate cauzatoare de prejudicii. CAPITOLUL VII Procedura în caz de dispariţie a dosarelor judiciare şi a înscrisurilor judiciare ART. 543 Constatarea dispariţiei Constatarea dispariţiei înscrisului este preluat fără modificări art. 508 Cpp dosarului sau înscrisului (1) În cazul dispariţiei Art. 508. - În cazul dispariţiei unui dosar judiciar sau a unui dosar judiciar sau a unui unui înscris care aparţine înscris care aparţine unui astfel unui astfel de dosar, de dosar, organul de urmărire organul de urmărire penală penală sau preşedintele sau preşedintele instanţei la care se găsea dosarul ori instanţei la care se găsea dosarul808 înscrisul întocmeşte un sau înscrisul întocmeşte un proces-verbal prin care proces-verbal prin care constată constată dispariţia şi arată dispariţia şi arată măsurile care măsurile care s-au luat s-au luat pentru găsirea lui. pentru găsirea lui. Pe baza procesului-verbal se (2) În baza procesului- verbal, se procedează procedează potrivit dispoziţiilor potrivit dispoziţiilor prevăzute în prezentul capitol. prevăzute în prezentul capitol. ART. 544 Obiectul procedurii speciale Obiectul procedurii Art. 509. - Când dosarul sau speciale înscrisul dispărut este reclamat este preluat fără modificări de conținut art. 509 Cpp (1) Când dosarul sau de un interes justificat şi nu înscrisul dispărut este poate fi refăcut potrivit alin. 2 și 3 reformulează art. 509 alin. 2 Cpp, păstrându-se, de fapt, aceeași reglementare reclamat de un interes procedurii obişnuite, procurorul justificat şi nu poate fi prin ordonanţă sau instanţa de refăcut potrivit procedurii judecată prin încheiere dispune, obişnuite, procurorul prin după caz, înlocuirea sau ordonanţă ori instanţa de reconstituirea dosarului ori judecată prin încheiere înscrisului dispărut. dispune, după caz, Încheierea instanţei se dă fără înlocuirea sau citarea părţilor, afară de cazul reconstituirea dosarului sau când instanţa consideră înscrisului cu privire la care necesară chemarea acestora. s-a constatat dispariţia. Încheierea nu este supusă nici (2) Instanţa se pronunţă unei căi de atac. prin încheiere, fără citarea părţilor, în afară de cazul când instanţa consideră necesară chemarea acestora. (3) Încheierea nu este supusă niciunei căi de atac.809 ART. 545 Efectuarea procedurii speciale Competenţa în cazul Art. 510. - Înlocuirea sau alin. 1 și 2 preiau fără modificări art. 510 Cpp înlocuirii sau reconstituirii reconstituirea se efectuează de (1) Înlocuirea sau organul de urmărire penală ori alin. 3 este o reglementare nouă, referitoare la ipoteza dispariției unui dosar judiciar în cursul reconstituirea se efectuează de instanţa de judecată înaintea procedurii de cameră preliminară; în acest caz înlocuirea sau reconstituirea se efectuează de de organul de urmărire căreia cauza se găseşte instanţa în cadrul căreia funcţionează camera preliminară penală ori de instanţa de pendinte, iar în cauzele definitiv judecată înaintea căreia soluţionate, de instanţa la care cauza se găseşte pendinte, dosarul se găseşte în conservare. iar în cauzele definitiv Când constatarea dispariţiei s- soluţionate, de instanţa la a făcut de un organ de urmărire care dosarul se găseşte în penală sau de o instanţă de conservare. judecată, altele decât cele (2) Când constatarea arătate în alineatul precedent, dispariţiei s-a făcut de un organul de urmărire penală sau organ de urmărire penală instanţa de judecată care a sau de o instanţă de constatat dispariţia trimite judecată, altele decât cele organului de urmărire penală arătate la alin. (1), organul sau instanţei de judecată de urmărire penală ori competente toate materialele instanţa de judecată care a necesare efectuării înlocuirii ori constatat dispariţia trimite reconstituirii înscrisului dispărut organului de urmărire penală sau instanţei de judecată competente toate materialele necesare efectuării înlocuirii ori reconstituirii înscrisului dispărut. (3) În cazul dispariţiei unui dosar judiciar în cursul procedurii de cameră preliminară, înlocuirea sau reconstituirea se efectuează de instanţa în cadrul căreia funcţionează camera preliminară.810 ART. 546 Înlocuirea înscrisului Înlocuirea înscrisului Art. 511. - Înlocuirea înscrisului este preluat fără modificări art. 511 NCpp (1) Înlocuirea înscrisului dispărut are loc atunci când dispărut are loc atunci când există copii oficiale de pe acel există copii oficiale de pe înscris. Organul de urmărire acel înscris. Organul de penală sau instanţa de judecată urmărire penală sau ia măsuri pentru obţinerea instanţa de judecată ia copiei. măsuri pentru obţinerea Copia obţinută ţine locul copiei. înscrisului original până la (2) Copia obţinută ţine găsirea acestuia. locul înscrisului original Persoanei care a predat copia până la găsirea acestuia. oficială i se eliberează o copie (3) Persoanei sau certificată de pe aceasta. autorităţii care a predat copia oficială i se eliberează o copie certificată de pe aceasta. ART. 547 Reconstituirea înscrisului Reconstituirea înscrisului Art. 512. - Când nu există o sau dosarului copie oficială de pe înscrisul este preluat art. 512 Cpp cu unele modificări: (1) Când nu există o copie dispărut, se procedează la ▪ rezultatul reconstituirii se constată prin ordonanța procurorului ( alin. 4 teza I ), iar nu a oficială de pe înscrisul reconstituirea acestuia. organului de urmărire penală confirmată de procuror dispărut, se procedează la Reconstituirea unui dosar se ▪ hotărârea prin care se constată reconstituirea se face după ascultarea părților citate, a căror reconstituirea acestuia. face prin reconstituirea neprezentare nu împiedică judecarea cauzei ( alin. 4 teza a II-a și alin. 5 ); aceeași procedură (2) Reconstituirea unui înscrisurilor pe care le conţinea. funcționează și cf. Cpp, însă noua reglementare este formulată explicit dosar se face prin În vederea reconstituirii pot fi reconstituirea înscrisurilor folosite orice mijloace de probă. ▪ calea de atac împotriva pe care le conţinea. Rezultatul reconstituirii se ▪▪ hotărârii prin care se constată reconstituirea este apelul ( alin. 6 ); titularii căii de atac nu sunt (3) În vederea constată, după caz, prin prevăzuți expres și nici procedura de judecată, caz în care devin incidente dispozițiile generale reconstituirii pot fi folosite ordonanţa organului de urmărire din materia apelului, respectiv art. 408 -425 NCpp care se aplică în mod corespunzător ( prin orice mijloace de probă penală confirmată de procuror analogie cu alin.7 teza ultimă, titulari pot fi și orice persoane care justifică un interes legitim ) prevăzute de lege. sau prin hotărârea instanţei dată ▪▪ ordonanţei procurorului privind rezultatul reconstituirii este plângerea, dispoziţiile art. 336 - (4) Rezultatul cu citarea părţilor. reconstituirii se constată, Hotărârea de reconstituire 339 aplicându-se în mod corespunzător; titulari ai plângerii sunt orice persoane care justifică un după caz, prin ordonanţa este supusă apelului, iar interes legitim procurorului sau prin hotărârea pronunţată de811 hotărârea instanţei dată cu instanţa de apel este supusă citarea părţilor, după recursului. ascultarea acestora şi a procurorului. (5) Neprezentarea părţilor legal citate nu împiedică judecarea cauzei. (6) Hotărârea de reconstituire este supusă apelului. (7) Împotriva ordonanţei procurorului privind rezultatul reconstituirii orice persoană care justifică un interes legitim poate face plângere, dispoziţiile art. 336 - 339 aplicându-se în mod corespunzător. CAPITOLUL VIII Procedura privind cooperarea judiciară internaţională şi punerea în aplicare a tratatelor internaţionale în materie penală SECŢIUNEA 1 Dispoziţii generale ART. 548 Condiţiile şi modalităţile de Dispoziţii privind realizare este preluat art. 513 Cpp, adaptat la actualele condiții, ale României de stat membru al Uniunii asistenţa judiciară Europene; sunt menționate, în ordinea priorității de aplicare actele juridice pe care se internaţională Art. 513. - Condiţiile şi întemeiază cooperarea judiciară în materie penală (1) Cooperarea judiciară modalităţile de realizare a internaţională va fi asistenţei judiciare solicitată sau acordată în internaţionale în materie penală conformitate cu dispoziţiile sunt cele stabilite prin actelor juridice ale Uniunii dispoziţiile cuprinse în legea812 Europene, tratatelor specială şi în prezentul capitol, internaţionale din domeniul dacă prin convenţiile cooperării judiciare internaţionale nu se prevede internaţionale în materie altfel. penală la care România este parte, precum şi cu dispoziţiile cuprinse în legea specială şi în prezentul capitol, dacă în tratatele internaţionale nu se prevede altfel. (2) Actele membrilor străini detaşaţi ai unei echipe comune de anchetă efectuate în baza şi conform acordului încheiat şi dispoziţiilor conducătorului echipei au o valoare similară actelor efectuate de către organele de urmărire penală române. SECŢIUNEA a 2-a Recunoaşterea unor acte judiciare străine ART. 549 Executarea dispoziţiilor civile Executarea dispoziţiilor Art. 522. - Executarea civile dintr-o hotărâre dispoziţiilor civile dintr-o este preluat fără modificări art. 522 Cpp judecătorească penală hotărâre judecătorească penală străină străină se face potrivit regulilor Executarea dispoziţiilor prevăzute pentru executarea civile dintr-o hotărâre hotărârilor civile străine. judecătorească penală străină se face potrivit regulilor prevăzute pentru executarea hotărârilor civile străine.813 CAPITOLUL IX Procedura de confiscare sau desfiinţare a unui înscris în cazul clasării ART. 5491 Procedura de confiscare sau desfiinţare a unui fără corespondent, existând însă este reglementată procedura corelativă art. 315 alin. 2 lit. c și d NCpp cf. căruia, prin ordonanța înscris în cazul clasării unele dispoziții corelative prin care dispune clasare, procurorul dispune și şi sesizarea judecătorului de cameră preliminară (1) În cazul în care cu propunerea de luare a măsurii de siguranţă a confiscării speciale (lit.c ) sau a desfiinţării unui procurorul a dispus clasarea Dispoziţii complimentare ale înscris ( lit.d); acest aspect este reluat de art. 5491 alin. 1 teza I NCpp sau renunţarea la urmărirea ordonanţei penală şi sesizarea Art. 245. - Prin ordonanţa de sesizarea judecătorului de cameră încetare a urmăririi penale se ▪are loc după expirarea termenului în care soluția procurorului poate fi atacată cu plângere la preliminară în vederea luării dispune totodată asupra: procurorul ierarhic superior ( 20 de zile cf. art. 339 alin. 4 ) sau a celui în care poate fi atacată la măsurii de siguranţă a (...) confiscării speciale sau a b) confiscării lucrurilor care instanță ( 20 de zile cf. art. 340 ) ori, în cazul respingerii plângerii al instanță, după pronunțarea desfiinţării unui înscris, potrivit art. 118 din Codul penal acestei hotărâri ( care este definitivă cf. art. 341 alin. 8 ) ordonanţa de clasare, sunt supuse confiscării speciale ▪constă în trimiterea dosarului de urmărire penală ( în care a fost emisă și se află ordonanța ) însoţită de dosarul cauzei, şi restituirii celorlalte. instanţei căreia i-ar reveni, potrivit legii, competenţa să judece cauza în primă instanţă se înaintează instanţei Dacă proprietatea corpurilor căreia i-ar reveni, potrivit delicte şi a celorlalte obiecte legii, competenţa să judece care au servit ca mijloace cauza în primă instanţă, materiale de probă este după expirarea termenului contestată, ele sunt păstrate de prevăzut la art. 339 alin. (4) organul de cercetare penală ori, după caz, la art. 340 sau până la hotărârea instanţei după pronunţarea hotărârii civile; prin care plângerea fost c) măsurilor asigurătorii privind respinsă. reparaţiile civile şi a restabilirii (2) Judecătorul de cameră situaţiei anterioare săvârşirii preliminară comunică infracţiunii. persoanelor ale căror În cazul în care s-a dispus drepturi sau interese menţinerea măsurilor legitime pot fi afectate o asigurătorii privind reparaţiile copie a ordonanţei, civile, aceste măsuri se vor punându-le în vedere că în considera desfiinţate, dacă termen de 10 zile de la persoana vătămată nu introduce814 primirea comunicării pot acţiune în faţa instanţei civile în depune note scrise. termen de 30 de zile de la (3) După expirarea comunicarea încetării urmăririi termenului prevăzut de alin. penale; (2), judecătorul de cameră c1) sesizării instanţei civile preliminară se pronunţă competente cu privire la asupra cererii prin încheiere desfiinţarea totală sau parţială a motivată, în camera de unui înscris. consiliu, fără participarea procurorului ori a persoanelor prevăzute la alin. (2), putând dispune una dintre următoarele soluţii: a) respinge propunerea şi dispune, după caz, restituirea bunului ori ridicarea măsurii asigurătorii luate în vederea confiscării; b) admite propunerea şi dispune confiscarea bunurilor ori, după caz, desfiinţarea înscrisului. (4) În termen de 3 zile de la comunicarea încheierii, procurorul şi persoanele prevăzute la alin. (2) pot face, motivat, contestaţie. Contestaţia nemotivată este inadmisibilă. (5) Contestaţia se soluţionează de către instanţa ierarhic superioară celei sesizate ori, când instanţa sesizată este Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie,815 de către completul competent potrivit legii, care se pronunţă prin încheiere motivată, fără participarea procurorului şi a persoanelor prevăzute la alin. (2), putând dispune una dintre următoarele soluţii: a) respinge contestaţia ca tardivă, inadmisibilă sau nefondată; b) admite contestaţia, desfiinţează încheierea şi rejudecă propunerea potrivit alin. (3). TITLUL V TITLUL III Executarea hotărârilor EXECUTAREA HOTĂRÂRILOR penale PENALE CAPITOLUL I CAPITOLUL I DISPOZIŢII GENERALE Dispoziţii generale ART. 415 ART. 550 Hotărâri executorii Hotărârile executorii Hotărârile instanţelor penale (1) Hotărârile instanţelor devin executorii la data când au Reglementările sunt identice, dispoziţiile noului Cod de procedură penală menţinând principiul penale devin executorii la rămas definitive. potrivit căruia hotărârile instanţelor penale devin executorii la data când au rămas definitive. data când au rămas Hotărârile nedefinitive sunt Corelativ, hotărârile nedefinitive sunt executorii atunci când legea dispune astfel. definitive. executorii atunci când legea (2) Hotărârile dispune aceasta. nedefinitive sunt executorii atunci când legea dispune aceasta.816 ART. 551 ART. 416 Rămânerea definitivă a Rămânerea definitivă a Textele sunt, în esenţă, similare, singurele modificări fiind determinate de schimbările aduse hotărârii primei instanţe hotărârii primei instanţe cu privire la căile ordinare de atac. Hotărârile primei Hotărârile primei instanţe Astfel, potrivit noii reglementări, calea de atac ce se poate exercita împotriva hotărârilor instanţe rămân definitive: rămân definitive: judecătoreşti pronunţate de judecătorul de drepturi şi libertăţi şi de judecătorul de cameră 1. la data pronunţării, 1. la data pronunţării, când preliminară este contestaţia. când hotărârea nu este hotărârea nu este supusă supusă contestaţiei sau apelului şi nici recursului; apelului; 2. la data expirării termenului 2. la data expirării de apel; termenului de apel sau de a) când nu s-a declarat apel în introducere a contestaţiei: termen; a) când nu s-a declarat b) când apelul declarat a fost apel sau contestaţie în retras înăuntrul termenului; termen; 3. la data retragerii apelului, b) când apelul sau, după dacă aceasta s-a produs după caz, contestaţia declarată a expirarea termenului de apel; fost retrasă înăuntrul 4. la data expirării termenului termenului; de recurs în cazul hotărârilor 3. la data retragerii nesupuse apelului sau dacă apelului sau, după caz, a apelul a fost respins: contestaţiei, dacă aceasta a) când nu s-a declarat recurs s-a produs după expirarea în termen; termenului de apel sau de b) când recursul declarat a introducere a contestaţiei; fost retras înăuntrul termenului; 4. la data pronunţării 5. la data retragerii recursului hotărârii prin care s-a declarat împotriva hotărârilor respins apelul sau, după menţionate la pct. 4, dacă caz, contestaţia. aceasta s-a produs după expirarea termenului de recurs; 6. la data pronunţării hotărârii prin care s-a respins recursul declarat împotriva hotărârilor menţionate la pct. 4.817 ART. 552 ART. 416^1 Rămânerea definitivă a Rămânerea definitivă a Singurele diferenţe faţă de actuala reglementare sunt generate de schimbările aduse prin noua hotărârii instanţei de apel hotărârii instanţei de apel lege în privinţa căilor ordinare de atac. şi a hotărârii pronunţate în Hotărârile instanţei de apel Legea de aplicare (255/2013) prevede o serie de dispoziţii privind situaţiile tranzitorii, relevante calea de atac a contestaţiei rămân definitive: sub acest aspect fiind cele de la art.9 alin.1 şi 4, art.10 alin.1-3, art.11 alin.1 şi 5 şi art.12 alin.1 şi (1) Hotărârea instanţei 1. la data expirării termenului 2. de apel rămâne definitivă de recurs; Astfel, sentinţele supuse căilor ordinare de atac potrivit legii vechi, cu privire la care termenul la data pronunţării a) când apelul a fost admis de declarare a căii ordinare de atac nu expirase la data intrării în vigoare a legii noi, sunt supuse acesteia, atunci când apelul fără trimitere pentru rejudecare apelului. Deciziile pronunţate în apel sunt definitive, în condiţiile art.552 NCPP. a fost admis şi procesul a şi nu s-a declarat recurs în Deciziile pronunţate în apelurile aflate în curs de judecată la data intrării în vigoare a NCPP şi luat sfârşit în faţa instanţei termen; soluţionate potrivit dispoziţiilor din legea nouă sunt definitive în condiţiile art.552 alin.1. de apel. b) când recursul declarat Recursurile aflate în curs de judecată la data intrării în vigoare a legii noi, declarate împotriva (2) Hotărârea pronunţată împotriva hotărârii menţionate hotărârilor supuse apelului potrivit legii vechi, rămân în competenţa aceleiaşi instanţe şi se în calea de atac a la lit. a) a fost retras înăuntrul judecă potrivit dispoziţiilor legii vechi privitoare la recurs. In această ipoteză, prin derogare de la contestaţiei rămâne termenului; art.552 alin.1, hotărârea instanţei de apel rămâne definitivă la data soluţionării recursului, dacă definitivă la data 2. la data retragerii recursului acesta a fost respins ori dacă a fost admis şi procesul a luat sfârşit în faţa instanţei de recurs. pronunţării acesteia, atunci declarat împotriva hotărârii când contestaţia a fost menţionate la lit. a), dacă admisă şi procesul a luat aceasta s-a produs după sfârşit în faţa instanţei care expirarea termenului de recurs; o judecă. 3. la data pronunţării hotărârii prin care s-a respins recursul declarat împotriva hotărârii menţionate la lit. a). ART. 417 Rămânerea definitivă a hotărârii instanţei de recurs Hotărârea instanţei de recurs rămâne definitivă la data pronunţării acesteia când: a) recursul a fost admis şi procesul a luat sfârşit în faţa instanţei de recurs, fără rejudecare; b) cauza a fost rejudecată de818 către instanţa de recurs, după admiterea recursului; c) cuprinde obligarea la plata cheltuielilor judiciare, în cazul respingerii recursului. ART. 553 ART. 418 Instanţa de executare Instanţa de executare (1) Hotărârea instanţei Hotărârea instanţei penale, Dispoziţiile art.553 alin.1-3 din NCPP sunt parţial identice cu cele din reglementarea anterioară, penale, rămasă definitivă la rămasă definitivă la prima singurele modificări fiind de natură terminologică. prima instanţă de judecată instanţă de judecată, la instanţa Alin.4 şi 5 din noua reglementare reproduc în mare parte dispoziţiile din vechea lege, sau la instanţa ierarhic de apel sau la instanţa de recurs, completările fiind generate de modificările aduse căilor ordinare de atac, precum şi de superioară ori la instanţa se pune în executare de către necesitatea de a acoperi situaţiile ivite prin aplicarea noilor instituţii penale şi procesual penale. de apel, se pune în prima instanţă de judecată. Potrivit art.441 NCPP, în cazul în care se dispune suspendarea executării hotărârii atacate odată executare de către prima Hotărârile pronunţate în cu sau după admiterea în principiu a recursului în casaţie, cu impunerea respectării de către instanţă de judecată. primă instanţă de către Înalta condamnat a unora dintre obligaţiile prevăzute de art.215 alin.1 şi 2 la controlul judiciar, (2) Hotărârile pronunţate Curte de Casaţie şi Justiţie se aducerea la îndeplinire a dispoziţiilor de suspendare a executării hotărârii şi supravegherea în primă instanţă de către pun în executare, după caz, de respectării obligaţiilor impuse se fac prin instanţa de executare. Înalta Curte de Casaţie şi Tribunalul Municipiului Justiţie se pun în executare, Bucureşti sau de tribunalul după caz, de Tribunalul militar teritorial cu sediul în Bucureşti sau de tribunalul Bucureşti. militar. (3) Când hotărârea Când hotărârea rămâne rămâne definitivă în faţa definitivă în faţa instanţei instanţei de apel sau în faţa ierarhic superioare, aceasta instanţei ierarhic trimite instanţei de executare un superioare, aceasta trimite extras din acea hotărâre, cu instanţei de executare un datele necesare punerii în extras din acea hotărâre, cu executare, în ziua pronunţării datele necesare punerii în hotărârii de către instanţa executare, în ziua ierarhic superioară. pronunţării hotărârii de Dispoziţiile alineatelor către instanţa de apel sau, precedente sunt aplicabile şi în după caz, de către instanţa cazul hotărârilor nedefinitive, ierarhic superioară. dar executorii, cu excepţia celor (4) Dispoziţiile alin. (1) - privind măsurile preventive care819 (3) sunt aplicabile şi în se pun în executare de instanţa cazul hotărârilor care le-a dispus. nedefinitive, dar executorii, cu excepţia celor privind măsurile de siguranţă, măsurile asigurătorii şi măsurile preventive, care se pun în executare, după caz, de judecătorul de drepturi şi libertăţi, judecătorul de cameră preliminară sau de instanţa care le-a dispus. (5) Când hotărârea instanţei de apel a fost modificată prin hotărârea Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, pronunţată în recurs în casaţie, Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie procedează potrivit alin. (3). (6) În cazul pedepselor şi măsurilor neprivative de libertate, judecătorul delegat cu executarea din cadrul instanţei de executare poate delega unele atribuţii judecătorului delegat cu executarea de la instanţa corespunzătoare în grad instanţei de executare în circumscripţia căreia locuieşte persoana aflată în executare.820 ART. 554 ART. 419 Judecătorul delegat cu Judecătorul delegat cu executarea executarea Reglementările sunt identice. (1) Instanţa de executare Instanţa de executare deleagă deleagă unul sau mai mulţi pe unul din judecătorii săi, dintre judecătorii săi pentru efectuarea punerii în pentru efectuarea punerii executare. în executare. Dacă cu prilejul punerii în (2) Dacă la punerea în executare a hotărârii sau în executare a hotărârii sau în cursul executării se iveşte vreo cursul executării se iveşte nelămurire sau împiedicare, vreo nelămurire sau judecătorul delegat poate sesiza împiedicare la executare, instanţa de executare, care va judecătorul delegat cu proceda potrivit dispoziţiilor art. executarea poate sesiza 460. instanţa de executare, care va proceda potrivit dispoziţiilor art. 597 şi 598. ART. 555 CAPITOLUL II Punerea în executare a PUNEREA ÎN EXECUTARE A pedepsei închisorii sau a HOTĂRÂRILOR detenţiunii pe viaţă şi a pedepsei accesorii Secţiunea I Punerea în executare a (1) Pedeapsa închisorii şi pedepselor principale Nu se constată modificări substanţiale faţă de actuala reglementare, cu excepţia celor generate pedeapsa detenţiunii pe de aplicarea noilor instituţii procesual penale introduse prin legea nouă, cum ar fi arestul la viaţă se pun în executare ART. 420 domiciliu. prin emiterea mandatului Punerea în executare a Astfel, în noua lege, mandatul de executare trebuie să cuprindă, în plus, menţiuni cu privire la de executare. Mandatul de pedepsei închisorii sau pedeapsa accesorie aplicată, timpul arestului la domiciliu care s-a dedus din durata pedepsei executare se emite de detenţiunii pe viaţă precum şi, după caz, menţiunea că persoana vătămată a solicitat înştiinţarea cu privire la judecătorul delegat cu Pedeapsa închisorii şi eliberarea în orice mod a condamnatului, conf.art.404 alin.6. executarea în ziua pedeapsa detenţiunii pe viaţă se821 rămânerii definitive a pun în executare prin emiterea hotărârii la instanţa de mandatului de executare. fond sau, după caz, în ziua Mandatul de executare se emite primirii extrasului prevăzut de judecătorul delegat al la art. 553 alin. (3), se instanţei de executare în ziua întocmeşte în 3 exemplare rămânerii definitive a hotărârii la şi cuprinde: denumirea instanţa de fond sau, după caz, instanţei de executare, în ziua primirii extrasului data emiterii, datele prevăzut în art. 418 alin. 3, se privitoare la persoana întocmeşte în trei exemplare şi condamnatului, numărul şi cuprinde: denumirea instanţei data hotărârii care se de executare, data emiterii, execută şi denumirea datele privitoare la persoana instanţei care a pronunţat- condamnatului prevăzute în art. o, pedeapsa pronunţată şi 70, numărul şi data hotărârii textul de lege aplicat, care se execută şi denumirea pedeapsa accesorie instanţei care a pronunţat-o, aplicată, timpul reţinerii şi pedeapsa pronunţată şi textul arestării preventive ori al de lege aplicat, timpul reţinerii şi arestului la domiciliu, care arestării preventive care s-a s-a dedus din durata dedus din durata pedepsei, pedepsei, menţiunea dacă menţiunea dacă cel condamnat cel condamnat este este recidivist, ordinul de recidivist, precum şi, după arestare şi de deţinere, caz, menţiunea prevăzută semnătura judecătorului la art. 404 alin. (6), ordinul delegat, precum şi ştampila de arestare şi de deţinere, instanţei de executare. semnătura judecătorului În cazul în care cel condamnat delegat, precum şi ştampila se află în stare de libertate, instanţei de executare. odată cu emiterea mandatului de executare a pedepsei (2) În cazul în care cel închisorii sau a pedepsei condamnat se află în stare detenţiunii pe viaţă, judecătorul de libertate, odată cu delegat emite şi un ordin prin emiterea mandatului de care interzice condamnatului să executare a pedepsei părăsească ţara. Ordinul se închisorii sau a pedepsei întocmeşte în trei exemplare şi822 detenţiunii pe viaţă, cuprinde: denumirea instanţei judecătorul delegat cu de executare, data emiterii, executarea emite şi un datele privitoare la persoana ordin prin care interzice condamnatului prevăzute în art. condamnatului să 70, pedeapsa pronunţată părăsească ţara. Ordinul se împotriva acestuia, numărul şi întocmeşte în 3 exemplare data hotărârii de condamnare, şi cuprinde: denumirea denumirea instanţei care a instanţei de executare, pronunţat-o, numărul data emiterii, datele mandatului de executare a privitoare la persoana pedepsei emis pe numele condamnatului, pedeapsa condamnatului, dispoziţia de pronunţată împotriva interzicere a părăsirii ţării, acestuia, numărul şi data semnătura judecătorului hotărârii de condamnare, delegat, precum şi ştampila denumirea instanţei care a instanţei de executare. pronunţat-o, numărul mandatului de executare a pedepsei emis pe numele condamnatului, dispoziţia de interzicere a părăsirii ţării, semnătura judecătorului delegat, precum şi ştampila instanţei de executare. ART. 556 ART. 421 Trimiterea spre Trimiterea spre executare a executare a mandatului mandatului de executare a pedepsei şi a ordinului de interzicere a părăsirii ţării (1) Pentru ducerea la Pentru aducerea la îndeplinire Actuala reglementare stabileşte şi organul de poliţie competent căruia i se trimite mandatul de îndeplinire a mandatului de a mandatului de executare, se executare , în cazul în care condamnatul este lliber (alin.1). executare se trimit două trimit două exemplare, după caz, Totodată, au fost introduse două alineate noi ( 11 şi 21 ), care reglementează ipoteza în care exemplare organului de organului de poliţie, când mandatul de executare conţine erori materiale, însă permite identificarea persoanei în vederea poliţie de la domiciliul sau condamnatul este liber, punerii în executare , precum şi noi modalităţi de transmitere a mandatului de executare sau a reşedinţa condamnatului, comandantului locului de ordinului de interzicere a părăsirii ţării către organele competente (fax, poştă electronică sau823 iar în cazul în care acesta deţinere, când condamnatul prin orice mijloc în măsură să producă un document scris în condiţii care să permită autorităţilor nu are domiciliul sau este arestat, sau comandantului destinatare să îi stabilească autenticitatea). reşedinţa în România, unităţii militare unde organului de poliţie în raza condamnatul face serviciul teritorială a căruia se află militar. instanţa de executare, când Pentru aducerea la îndeplinire condamnatul este liber, a ordinului de interzicere a sau, după caz, când părăsirii ţării, se trimite de condamnatul este arestat, îndată câte un exemplar comandantului la locul de organului competent să deţinere. elibereze paşaportul şi (1^1) În situaţia în care Inspectoratului General al mandatul de executare Poliţiei de Frontieră. conţine erori materiale, În cazul în care cel condamnat însă permite identificarea se află în stare de libertate, persoanei în vederea organele de executare prevăzute punerii în executare, în în alin. 1 şi 2 au obligaţia de a lua raport cu datele de măsurile prevăzute de lege în identificare ale persoanei vederea punerii în executare a existente în evidenţele mandatului de executare a organelor de poliţie şi pedepsei şi a ordinului de hotărârea instanţei de interzicere a părăsirii ţării, în judecată, organul de poliţie ziua primirii acestora. execută hotărârea, solicitând, în acelaşi timp, instanţei de judecată îndreptarea erorilor materiale sesizate. (2) Pentru aducerea la îndeplinire a ordinului de interzicere a părăsirii ţării se trimite de îndată câte un exemplar organului competent să elibereze paşaportul şi Inspectoratului General al824 Poliţiei de Frontieră. (2^1) Mandatul de executare sau ordinul de interzicere a părăsirii ţării poate fi transmis organelor competente şi prin fax, poştă electronică sau prin orice mijloc în măsură să producă un document scris în condiţii care să permită autorităţilor destinatare să îi stabilească autenticitatea. (3) În cazul în care cel condamnat se află în stare de libertate, organele de executare prevăzute la alin. (1) şi (2) au obligaţia de a lua măsurile prevăzute de lege în vederea punerii în executare a mandatului de executare a pedepsei şi a ordinului de interzicere a părăsirii ţării, în ziua primirii acestora. ART. 557 ART. 422 Executarea mandatului Executarea mandatului de de executare a pedepsei şi executare a pedepsei şi a a ordinului de interzicere a ordinului de interzicere a părăsirii ţării. Acordul părăsirii ţării instanţei de părăsire a ţării. (1) Pe baza mandatului (1) Pe baza mandatului de Reglementările sunt similare, singura dispoziţie nouă fiind cea prevăzută în alin.10 al art.557 din de executare, organul de executare organul de poliţie NCPP, care prevede posibilitatea persoanei condamnate la pedeapsa închisorii cu suspendarea825 poliţie procedează la procedează la arestarea executării sub supraveghere de a solicita instanţei de executare, pe durata termenului de arestarea condamnatului. condamnatului. Celui arestat i se supraveghere, să încuviinţeze părăsirea teritoriului ţării. Cererea va fi soluţionată de instanţa de Celui arestat i se înmânează un exemplar al executare în camera de consiliu după ascultarea persoanei supravegheate şi a consilierului de înmânează un exemplar al mandatului şi este dus la locul probaţiune, prin încheiere definitivă. mandatului şi este dus la de deţinere cel mai apropiat, locul de deţinere cel mai unde organul de poliţie predă apropiat, unde organul de celălalt exemplar al mandatului poliţie predă celălalt de executare. exemplar al mandatului de (1^1) În vederea punerii în executare. executare a mandatului emis în (2) În vederea punerii în executarea unei hotărâri executare a mandatului definitive de condamnare, emis în executarea unei organul de poliţie poate hotărâri definitive de pătrunde în domiciliul sau condamnare, organul de reşedinţa unei persoane fără poliţie poate pătrunde în învoirea acesteia, precum şi în domiciliul sau reşedinţa sediul unei persoane juridice unei persoane fără învoirea fără învoirea reprezentantului acesteia, precum şi în legal al acesteia. sediul unei persoane (2) Dispoziţiile art. 161 sunt juridice fără învoirea aplicabile în mod corespunzător, reprezentantului legal al obligaţia de încunoştinţare acesteia. revenind organului de poliţie. (3) Dispoziţiile art. 229 privind luarea măsurilor de (3) Dacă persoana împotriva ocrotire sunt aplicabile în căreia s-a emis mandatul nu este mod corespunzător, găsită, organul de poliţie obligaţia de încunoştinţare constată aceasta printr-un revenind organului de proces-verbal şi ia măsuri pentru poliţie. darea în urmărire, precum şi (4) Dacă persoana pentru darea în consemn la împotriva căreia s-a emis punctele de trecere a frontierei. mandatul nu este găsită, Un exemplar de pe procesul- organul de poliţie constată verbal împreună cu un exemplar aceasta printr-un proces- al mandatului de executare se verbal şi ia măsuri pentru trimit instanţei care a emis darea în urmărire, precum mandatul.826 şi pentru darea în consemn (3^1) Dispoziţiile art. 184 alin. la punctele de trecere a 3^1 se aplică în mod frontierei. Un exemplar de corespunzător. pe procesul-verbal împreună cu un exemplar (4) Comandantul unităţii al mandatului de executare militare, primind mandatul de se trimit instanţei care a executare, înmânează un emis mandatul. exemplar condamnatului şi ia (5) Dacă persoana măsuri pentru trimiterea condamnată refuză să se acestuia la locul de executare a supună mandatului sau pedepsei. încearcă să fugă, va fi (5) Când condamnatul se află constrânsă la aceasta. arestat, un exemplar al (6) Când condamnatul se mandatului de executare i se află în stare de deţinere, un înmânează de către exemplar al mandatului de comandantul locului de executare i se înmânează deţinere. de către comandantul (6) Comandantul locului de locului de deţinere. deţinere consemnează într-un (7) Comandantul locului proces-verbal data de la care de deţinere consemnează condamnatul a început într-un proces-verbal data executarea pedepsei. de la care condamnatul a (7) O copie de pe procesul- început executarea verbal se trimite instanţei de pedepsei. executare. (8) O copie de pe (7^1) Pe baza ordinului de procesul-verbal se trimite interzicere a părăsirii ţării, de îndată instanţei de organele în drept refuză celui executare. condamnat eliberarea (9) Pe baza ordinului de paşaportului sau, după caz, interzicere a părăsirii ţării, procedează la ridicarea acestuia organele în drept refuză şi iau măsuri pentru darea celui condamnat eliberarea condamnatului în consemn la paşaportului sau, după caz, punctele de trecere a frontierei. procedează la ridicarea acestuia şi iau măsuri pentru darea827 condamnatului în consemn la punctele de trecere a frontierei. (10) Pe durata termenului de supraveghere, persoana supravegheată poate solicita motivat instanţei de executare să încuviinţeze părăsirea teritoriului României potrivit art. 85 alin. (2) lit. i) sau art. 93 alin. (2) lit. d) din Codul penal. Instanţa de executare soluţionează cererea în camera de consiliu, după ascultarea persoanei supravegheate şi a consilierului de probaţiune, prin încheiere definitivă. În cazul în care admite cererea, instanţa stabileşte perioada pentru care persoana supravegheată poate părăsi teritoriul României. ART. 558 - Încunoştinţarea despre Prevederile art.558 din NCPP nu au corespondent în vechea reglementare. arestare în vederea Aceste noi dispoziţii prevăd posibilitatea persoanei condamnate de a încunoştinţa un membru executării mandatului al familiei sale ori o altă persoană despre arestare şi despre locul unde este deţinut. (1) Imediat după Aceeaşi posibilitate este prevăzută în alin.2 cu privire la persoana condamnată care nu este arestarea în vederea cetăţean român, acesta având dreptul de a încunoştinţa misiunea diplomatică ori oficiul executării mandatului, consular al statului al cărui cetăţean este, respectiv o organizaţie internaţională umanitară. condamnatul are dreptul de a încunoştinţa personal sau de a solicita828 administraţiei locului de deţinere să încunoştinţeze un membru al familiei sale ori o altă persoană desemnată de acesta despre arestare şi despre locul unde este deţinut. (2) Dacă persoana condamnată nu este cetăţean român, aceasta are şi dreptul de a încunoştinţa sau de a solicita încunoştinţarea misiunii diplomatice ori oficiului consular al statului al cărui cetăţean este sau, după caz, a unei organizaţii internaţionale umanitare, dacă nu doreşte să beneficieze de asistenţa autorităţilor din ţara sa de origine, ori a reprezentanţei organizaţiei internaţionale competente, dacă este refugiat sau, din orice alt motiv, se află sub protecţia unei astfel de organizaţii. ART. 559 ART. 425 Punerea în executare a Punerea în executare a amenzii penale amenzii penale (1) Persoana Persoana condamnată la condamnată la pedeapsa pedeapsa amenzii este obligată Dispoziţiile alin.1 şi 2 ale art.425 sunt preluate în totalitate în noua reglementare. amenzii este obligată să să depună recipisa de plată depună recipisa de plată integrală a amenzii la instanţa de integrală a amenzii la executare, în termen de 3 luni829 judecătorul delegat cu de la rămânerea definitivă a executarea, în termen de 3 hotărârii. luni de la rămânerea Când cel condamnat se definitivă a hotărârii. găseşte în imposibilitate de a (2) Când cel condamnat achita integral amenda în se află în imposibilitate de termenul prevăzut în alineatul a achita integral amenda în precedent, instanţa de termenul prevăzut la alin. executare, la cererea Prevederile alin.3 ale aceluiaşi articol nu au fost preluate în NCPP. In schimb, în art.64 din NCP (1), judecătorul delegat cu condamnatului, poate dispune rap.la art.560 din NCPP este reglementată posibilitatea înlocuirii obligaţiei de plată a amenzii executarea, la cererea eşalonarea plăţii amenzii, pe cel cu obligaţia de a presta o muncă neremunerată în folosul comunităţii, în cazul în care pedeapsa condamnatului, poate mult 2 ani în rate lunare. amenzii nu poate fi executată în tot sau în parte din motive neimputabile persoanei dispune eşalonarea plăţii condamnate. amenzii pe o perioadă de În caz de neîndeplinire a Procedura privind executarea pedepsei amenzii se completează cu dispoziţiile art.22 din Legea cel mult 2 ani, în rate obligaţiei în termenul arătat în nr.253/2013 privind executarea pedepselor, a măsurilor educative şi a altor măsuri neprivative lunare. alin. 1 sau de neplată a unei de libertate dispuse de organele judiciare în cursul procesului penal. rate, instanţa de executare Conform alin.3 al art.22 din Legea nr.253/2013, în ipoteza alin.2 al art.559 din NCPP, judecătorul comunică un extras de pe acea delegat cu executarea pedepselor se pronunţă prin încheiere care va cuprinde cuantumul parte din dispozitiv care priveşte amenzii, numărul de rate lunare pentru care se eşalonează amenda şi termenul de plată. aplicarea amenzii organelor competente, în vederea executării amenzii potrivit dispoziţiilor legale privind executarea silită a creanţelor fiscale şi cu procedura prevăzută de aceste dispoziţii. Alineatul 4 *** Abrogat Alineatul 5 *** Abrogat ART. 560 - Înlocuirea pedepsei Dispoziţiile art.560 din NCPP nu au corespondent în actuala reglementare, care nu prevede amenzii cu prestarea unei posibilitatea înlocuirii pedepsei amenzii cu prestarea unei munci neremunerate în folosul munci neremunerate în comunităţii. folosul comunităţii Prevederile se completează cu cele ale art.23 din Legea nr.253/2013 care reglementează (1) Instanţa competentă procedura în caz de neexecutare a amenzii, precum şi cu cele ale art.52 din acelaşi act normativ să dispună înlocuirea vizând procedura executării muncii neremunerate în folosul comunităţii. obligaţiei de plată a Potrivit alin.6 al art.menţionat, executarea muncii în folosul comunităţii se face în maxim 2 ani amenzii neexecutate cu de la rămânerea definitivă a a hotărârii de executare a pedepsei amenzii prin prestarea unei830 obligaţia de a presta o munci neremunerate în folosul comunităţii şi poate înceta şi prin plata amenzii muncă neremunerată în corespunzătoare zilelor-amendă neexecutate, folosul comunităţii, potrivit art. 64 alin. (1) din Codul penal, este instanţa de executare. (2) Sesizarea instanţei se face din oficiu sau de către organul care, potrivit legii, execută amenda ori de către persoana condamnată. Când dispune înlocuirea pedepsei amenzii cu prestarea unei munci neremunerate în folosul comunităţii, instanţa va menţiona în dispozitiv două entităţi din comunitate unde urmează a se executa munca neremunerată în folosul comunităţii. Consilierul de probaţiune, pe baza evaluării iniţiale, va decide în care din cele două instituţii din comunitate menţionate în hotărârea judecătorească urmează a se executa obligaţia şi tipul de activitate. (3) Obligaţia de a presta o muncă neremunerată în folosul comunităţii se pune în executare prin trimiterea unei copii de pe hotărâre831 serviciului de probaţiune. ART. 561 - Înlocuirea muncii neremunerate în folosul Nici aceste dispoziţii nu au corespondent în vechea reglementare. comunităţii cu închisoarea Prevederea vizează posibilitatea instanţei de a înlocui zilele-amendă neexecutate prin muncă în (1) Instanţa competentă folosul comunităţii cu un număr corespunzător de zile cu închisoare în ipotezele prev.de art.64 să dispună, potrivit art. 64 alin.5 lit.a şi b din NCPP. alin. (5) lit. a) din Codul penal, înlocuirea muncii în folosul comunităţii cu închisoarea este instanţa de executare, iar în cazul prevăzut la art. 64 alin. (5) lit. b) din Codul penal, instanţa care judecă în primă instanţă infracţiunea săvârşită înainte de executarea integrală a muncii în folosul comunităţii. (2) Sesizarea instanţei se face din oficiu sau de către organul care, potrivit legii, execută amenda ori la sesizarea serviciului de probaţiune. (3) Punerea în executare a hotărârii se face potrivit art. 555 - 557. SECŢIUNEA a 2-a Secţiunea II Punerea în executare a Punerea în executare a pedepselor complementare pedepselor complementare832 ART. 562 ART. 426 Interzicerea exercitării Interzicerea exerciţiului unor unor drepturi drepturi Pedeapsa interzicerii Pedeapsa interzicerii Reglementările sunt similare, existând doar unele modificări terminologice. exercitării unor drepturi se exerciţiului unor drepturi se pune în executare prin pune în executare prin Dispoziţiile se completează cu cele ale art.29 din Legea nr.253/2013 care reglementează trimiterea de către trimiterea de către instanţa de executarea pedepselor complementare aplicabile persoanei fizice. judecătorul delegat al executare a unei copii de pe instanţei de executare a dispozitivul hotărârii, consiliului unei copii de pe local în a cărui rază îşi are dispozitivul hotărârii, în domiciliul condamnatul şi funcţie de drepturile a organului care supraveghează căror exercitare a fost exercitarea acestor drepturi. interzisă, persoanei juridice de drept public sau de drept privat autorizate să supravegheze exercitarea dreptului respectiv. ART. 563 ART. 438 Interzicerea străinului de Executarea expulzării Această dispoziţie reglementează separat punerea în executare a pedepsei complementare a a se afla pe teritoriul Când prin hotărârea de interzicerii dreptului străinului de a se afla pe teritoriul României, prev. de art.66 alin.1 lit.c din României condamnare la pedeapsa NCP. (1) Când prin hotărârea închisorii s-a luat măsura de Pedeapsa complementară se aduce la îndeplinire similar expulzării care, în reglementarea de condamnare la siguranţă a expulzării, se face anterioară (art.438 CPP de la 1968), era prevăzută drept măsură de siguranţă pedeapsa închisorii s-a menţiune în mandatul de aplicat pedeapsa executare a pedepsei închisorii complementară a ca la data liberării, condamnatul interzicerii dreptului să fie predat organului de străinului de a se afla pe poliţie, care va proceda la teritoriul României, se face efectuarea expulzării. menţiune în mandatul de Dacă măsura expulzării nu executare a pedepsei însoţeşte pedeapsa închisorii, închisorii ca la data liberării comunicarea în vederea condamnatul să fie predat expulzării se face organului de organului de poliţie, care poliţie, imediat ce hotărârea a833 va proceda la îndepărtarea rămas definitivă. sa de pe teritoriul În vederea punerii în României. executare a măsurii expulzării, (2) Dacă pedeapsa organul de poliţie poate complementară nu pătrunde în domiciliul sau însoţeşte pedeapsa reşedinţa unei persoane fără închisorii, comunicarea se învoirea acesteia, precum şi în face organului de poliţie, sediul unei persoane juridice imediat ce hotărârea a fără învoirea reprezentantului rămas definitivă. legal al acesteia. (3) În vederea punerii în Dacă persoana faţă de care s-a executare a pedepsei luat măsura expulzării nu este interzicerii străinului de a găsită, organul de poliţie se afla pe teritoriul constată aceasta printr-un României, organul de proces-verbal şi ia măsuri pentru poliţie poate pătrunde în darea în urmărire, precum şi domiciliul sau reşedinţa pentru darea în consemn la unei persoane fără învoirea punctele de trecere a frontierei. acesteia, precum şi în Un exemplar al procesului-verbal sediul unei persoane se trimite instanţei de juridice fără învoirea executare. reprezentantului legal al acesteia. (4) Dacă persoana faţă de care s-a luat pedeapsa complementară a interzicerii de a se afla pe teritoriul României nu este găsită, organul de poliţie constată aceasta printr-un proces-verbal şi ia măsuri pentru darea în urmărire, precum şi pentru darea în consemn la punctele de trecere a frontierei. Un exemplar al procesului- verbal se trimite instanţei834 de executare. ART. 564 ART. 427 Degradarea militară Degradarea militară Reglementările sunt similare, singura diferenţă faţă de reglementarea anterioară fiind aceea că Pedeapsa degradării Pedeapsa degradării militare pentru punerea în executare a acestei pedepse complementare se trimite copie de pe militare se pune în se pune în executare prin dispozitivul hotărârii, iar nu de pe hotărâre. executare prin trimiterea trimiterea de către instanţa de de către judecătorul executare a unei copii de pe delegat cu executarea a hotărâre, după caz, unei copii de pe comandantului unităţii militare dispozitivul hotărârii din care a făcut parte cel comandantului unităţii condamnat sau comandantului militare în a cărei evidenţă centrului militar în raza căruia este luată persoana domiciliază condamnatul. condamnată, respectiv centrului militar judeţean sau zonal de la domiciliul condamnatului. ART. 565 - Publicarea hotărârii de Dispoziţia nu are corespondent în actuala reglementare, care nu prevede pedeapsa condamnare complementară constând în publicarea hotărârii de condamnare decât pentru persoana Pedeapsa publicării juridică. hotărârii de condamnare se Această pedeapsă complementară a fost introdusă prin art.55 lit.c din NCP. pune în executare prin Prevederile art.565 din NCPP se completează cu cele ale art.33 din Legea nr.253/2013 care trimiterea extrasului, în reglementează punerea în executare a pedepsei complementare a publicării hotărârii de forma stabilită de instanţă, condamnare. In alin.7 al acestui articol se prevede că dacă persoana condamnată nu a efectuat unui cotidian local ce apare plata pentru publicarea în termenul prevăzut la alin.2 sau 6, judecătorul delegat cu executarea în circumscripţia instanţei pedepsei va sesiza organul de urmărire penală competent cu privire la săvârşirea infracţiunii care a pronunţat hotărârea prevăzute de art.288 alin.1 din NCP, de condamnare sau unui cotidian naţional, în vederea publicării, pe cheltuiala persoanei condamnate.835 SECŢIUNEA a 3-a Secţiunea III Punerea în executare a Punerea în executare a măsurilor de siguranţă măsurilor de siguranţă ART. 566 ART. 429 Obligarea la tratament Obligarea la tratament medical medical Dispoziţiile referitoare la punerea în executare a măsurii de siguranţă a obligării la tratament (1) Măsura de siguranţă a (1) Măsura de siguranţă a medical sunt similare cu cele din reglementarea anterioară, singura deosebire fiind aceea că în obligării la tratament obligării la tratament medical NCPP nu au mai fost preluate prevederile alin.11 al art.429 din actualul Cod de procedură medical luată printr-o luată printr-o hotărâre definitivă penală, ce fusese introdus prin Legea 356/2006. hotărâre definitivă se pune se pune în executare prin în executare prin comunicarea copiei de pe comunicarea copiei de pe dispozitiv şi a copiei de pe dispozitiv şi a copiei de pe raportul medico-legal, direcţiei raportul de expertiză sanitare din judeţul pe teritoriul medico-legală autorităţii de căruia locuieşte persoana faţă sănătate publică din de care s-a luat această măsură. judeţul pe teritoriul căruia Direcţia sanitară judeţeană va locuieşte persoana faţă de comunica de îndată persoanei care s-a luat această faţă de care s-a luat măsura măsură. Autoritatea de obligării la tratament medical, sănătate publică va unitatea sanitară la care comunica de îndată urmează să i se facă tratament. persoanei faţă de care s-a luat măsura obligării la (1^1) La luarea măsurii tratament medical unitatea obligării la tratament medical, sanitară la care urmează să persoana la care se referă efectueze tratamentul. măsura are dreptul de a cere să fie examinată şi de un medic specialist desemnat de aceasta, ale cărui concluzii sunt înaintate instanţei de judecată, iar la data rămânerii definitive a hotărârii, şi direcţiei sanitare prevăzute în alin. 1. (2) Instanţa de executare (2) Instanţa de executare836 comunică persoanei faţă de comunică persoanei faţă de care care s-a luat măsura s-a luat măsura obligării la obligării la tratament tratament medical, că este medical că este obligată să obligată să se prezinte de îndată se prezinte de îndată la la unitatea sanitară la care unitatea sanitară la care urmează să i se facă urmează să i se efectueze tratamentul, atrăgându-i-se tratamentul, atrăgându-i-se atenţia că în caz de nerespectare atenţia că în caz de a măsurii luate se va dispune nerespectare a măsurii internarea medicală. luate se va dispune internarea medicală. (3) În cazul în care obligarea la (3) În cazul în care tratament medical însoţeşte obligarea la tratament pedeapsa închisorii ori a medical însoţeşte pedeapsa detenţiunii pe viaţă sau priveşte închisorii ori a detenţiunii o persoană aflată în stare de pe viaţă sau priveşte o deţinere, comunicarea persoană aflată în stare de prevăzută în alin. 1 se face deţinere, comunicarea administraţiei locului de prevăzută la alin. (1) se deţinere. face administraţiei locului de deţinere. ART. 567 Obligaţiile în legătură cu ART. 430 tratamentul medical Obligaţii în legătură cu Dispoziţiile sunt similare cu cele din reglementarea anterioară. (1) Unitatea sanitară la tratamentul medical care făptuitorul a fost Unitatea sanitară la care repartizat pentru făptuitorul a fost repartizat efectuarea tratamentului pentru efectuarea tratamentului medical este obligată să medical este obligată să comunice instanţei: comunice instanţei: a) dacă persoana a) dacă persoana obligată la obligată la tratament s-a tratament s-a prezentat pentru a prezentat pentru a urma urma tratamentul; tratamentul; b) sustragerea de la b) dacă persoana efectuarea tratamentului după837 obligată la tratament se prezentare; sustrage de la efectuarea c) când măsura dispusă de tratamentului după instanţă nu este sau nu mai este prezentare; necesară, însă pentru c) dacă, din cauza înlăturarea stării de pericol pe înrăutăţirii stării de care o prezintă persoana sănătate a persoanei faţă obligată la tratament este de care s-a luat măsura indicat un alt tratament; obligării la tratament d) dacă pentru efectuarea medical, este necesară tratamentului medical este internarea medicală; necesară internarea medicală. d) dacă, datorită În cazul când unitatea sanitară ameliorării stării de nu se află în circumscripţia sănătate a persoanei faţă instanţei care a dispus de care s-a luat măsura de executarea, comunicarea siguranţă a obligării la prevăzută la lit. b) - d) se face tratament medical, judecătoriei în a cărei efectuarea tratamentului circumscripţie se află unitatea medical nu se mai impune. sanitară. (2) În cazul când unitatea Dispoziţiile alineatelor sanitară nu se află în precedente se aplică în mod circumscripţia instanţei corespunzător şi în cazul arătat care a dispus executarea, în art. 429 alin. 3. comunicarea prevăzută la alin. (1) lit. b) - d) se face judecătoriei în a cărei circumscripţie se află unitatea sanitară. (3) Dispoziţiile alin. (1) lit. b) - d) şi ale alin. (2) se aplică în mod corespunzător şi în cazul prevăzut la art. 566 alin. (3).838 ART. 568 ART. 431 Înlocuirea sau încetarea Înlocuirea tratamentului Se menţin dispoziţiile din reglementarea anterioară şi se introduce un nou alineat (3), cu obligării la tratament medical trimitere la art.184 alin 4 din NCPP, prin care se instituie posibilitatea instanţei de a emite un medical mandat de aducere în scopul prezentării la comisia medico-legală psihiatrică, în situaţia în care (1) Primind comunicarea, (1) Primind comunicarea, persoana obligată la tratament medical refuză să se prezinte la examinare în vederea efectuării instanţa de executare sau instanţa de executare sau expertizei. instanţa prevăzută la art. instanţa prevăzută în art. 430 567 alin. (2) dispune alin. 2 dispune efectuarea unui internarea medicală, în raport medico-legal cu privire la situaţiile prevăzute la art. starea de sănătate a persoanei 567 alin. (1) lit. a) şi b), iar faţă de care este luată măsura în situaţiile prevăzute la de siguranţă. art. 567 alin. (1) lit. c) şi d) (1^1) Persoana obligată la efectuarea unei expertize tratament medical are dreptul medico-legale cu privire la de a cere să fie examinată şi de starea de sănătate a un medic specialist desemnat de persoanei faţă de care este aceasta, ale cărui concluzii sunt luată măsura de siguranţă. înaintate instanţei prevăzute în (2) În cazurile prevăzute alin. 1. la art. 567 alin. (1) lit. c) şi (1^2) După primirea raportului d), persoana obligată la medico-legal şi a concluziilor tratament medical are medicului specialist prevăzut în dreptul de a cere să fie alin. 1^1, instanţa ascultă examinată şi de un medic concluziile procurorului, ale de specialitate desemnat persoanei faţă de care este luată de aceasta, ale cărui măsura de siguranţă şi concluzii sunt înaintate apărătorului acesteia, precum şi instanţei prevăzute la alin. ale expertului şi medicului (1). specialist, atunci când consideră (3) Dacă persoana necesar, dispunând fie înlocuirea obligată la tratament tratamentului, fie internarea medical refuză să se medicală. prezinte la examinare în (1^3) Dacă persoana faţă de vederea efectuării care s-a luat măsura de expertizei, se vor aplica siguranţă nu are apărător, i se dispoziţiile art. 184 alin. asigură un avocat din oficiu. (4).839 (4) După primirea (2) O copie de pe hotărârea raportului de expertiză definitivă a instanţei prevăzute medico-legală şi a în art. 430 alin. 2 se comunică concluziilor medicului de instanţei de executare. specialitate prevăzut la alin. (2), instanţa, în şedinţă publică, ascultă concluziile procurorului, ale persoanei faţă de care este luată măsura de siguranţă şi ale avocatului acesteia, precum şi ale expertului şi medicului desemnat de aceasta, atunci când consideră necesar, şi dispune fie încetarea măsurii obligării la tratament medical, fie internarea medicală. (5) Dacă persoana faţă de care s-a luat măsura de siguranţă nu are avocat, i se asigură un avocat din oficiu. (6) O copie de pe hotărârea definitivă a instanţei prevăzute la art. 567 alin. (2) se comunică instanţei de executare. ART. 569 ART. 432 Internarea medicală Internarea medicală (1) Măsura de siguranţă a (1) Măsura de siguranţă a Textele au în principiu acelaşi conţinut, diferenţele fiind de natură terminologică. internării medicale luată internării medicale luată printr-o Totodată, dispoziţiile alin.2 al art.432 din reglementarea anterioară nu au mai fost preluate în printr-o hotărâre definitivă hotărâre definitivă se pune în NCPP, iar termenul de 6 luni prev. în alin.4 al aceluiaşi articol, referitor la verificarea periodică se pune în executare prin executare prin comunicarea a necesităţii internării medicale de către judecătorul delegat, a fost majorat la 12 luni în noua comunicarea copiei de pe copiei de pe dispozitiv şi a unei lege (art.569 alin.3).840 dispozitiv şi a unei copii de copii de pe raportul medico-legal pe raportul de expertiză direcţiei sanitare din judeţul pe medico-legală autorităţii de teritoriul căruia locuieşte sănătate publică din persoana faţă de care s-a luat judeţul pe teritoriul căruia această măsură. locuieşte persoana faţă de care s-a luat această (2) La luarea măsurii internării măsură. medicale, persoana la care se (2) Judecătorul delegat referă măsura are dreptul de a cu executarea care cere să fie examinată şi de un funcţionează la instanţa de medic specialist desemnat de executare comunică aceasta, ale cărui concluzii sunt judecătoriei în a cărei înaintate instanţei de judecată, circumscripţie se află iar la data rămânerii definitive a unitatea sanitară la care s-a hotărârii, şi direcţiei sanitare făcut internarea data la prevăzute în alin. 1. care aceasta s-a efectuat, în (3) Judecătorul delegat al vederea luării în instanţei de executare comunică supraveghere. judecătoriei în a cărei (3) După primirea circumscripţie se află unitatea comunicării, judecătorul sanitară la care s-a făcut delegat cu executarea de la internarea data la care s-a judecătoria în a cărei efectuat internarea, în vederea circumscripţie se află luării în supraveghere. unitatea sanitară verifică (4) După primirea comunicării, periodic, dar nu mai târziu judecătorul delegat al de 12 luni, dacă internarea judecătoriei în a cărei medicală mai este circumscripţie se află unitatea necesară. În acest scop, sanitară verifică periodic, dar nu judecătorul delegat cu mai târziu de 6 luni, dacă executarea dispune internarea medicală mai este efectuarea unei expertize necesară. În acest scop, medico-legale cu privire la judecătorul delegat dispune starea de sănătate a efectuarea unui raport medico- persoanei faţă de care s-a legal cu privire la starea de luat măsura internării sănătate a persoanei faţă de medicale şi, după primirea care s-a luat măsura internării841 acesteia, sesizează medicale şi, după primirea judecătoria în a cărei acestuia, sesizează judecătoria în circumscripţie se află a cărei circumscripţie se află unitatea sanitară pentru a unitatea sanitară pentru a dispune asupra menţinerii, dispune asupra menţinerii, înlocuirii sau încetării înlocuirii sau încetării măsurii. măsurii. ART. 570 ART. 433 Obligaţiile în legătură cu Obligaţii în legătură cu internarea medicală internarea medicală (1) Autoritatea de (1) Direcţia sanitară este sănătate publică este obligată să efectueze internarea, Nu se constată nicio modificare faţă de reglementarea anterioară, cu excepţia celor de natură obligată să asigure încunoştinţând despre aceasta terminologică. internarea, încunoştinţând instanţa de executare. despre aceasta instanţa de executare. (1^1) În cazul în care persoana (2) În cazul în care faţă de care s-a luat măsura persoana faţă de care s-a internării medicale refuză să se luat măsura internării supună internării, executarea medicale refuză să se acestei măsuri se va face cu supună internării, sprijinul organelor de poliţie. În executarea acestei măsuri vederea executării măsurii se va face cu sprijinul internării medicale, organul de organelor de poliţie. În poliţie poate pătrunde în vederea executării măsurii domiciliul sau reşedinţa unei internării medicale, organul persoane fără învoirea acesteia, de poliţie poate pătrunde precum şi în sediul unei în domiciliul sau reşedinţa persoane juridice fără învoirea unei persoane fără învoirea reprezentantului legal al acesteia, precum şi în acesteia. sediul unei persoane (1^2) Dacă persoana faţă de juridice fără învoirea care s-a luat măsura internării reprezentantului legal al medicale nu este găsită, direcţia acesteia. sanitară constată aceasta printr- (3) Dacă persoana faţă de un proces-verbal şi sesizează care s-a luat măsura organele de poliţie pentru darea842 internării medicale nu este în urmărire, precum şi pentru găsită, autoritatea de darea în consemn la punctele de sănătate publică sesizează trecere a frontierei. Un exemplar organele de poliţie pentru de pe procesul-verbal împreună darea în urmărire, precum cu un exemplar al sesizării şi pentru darea în consemn adresate organelor de poliţie se la punctele de trecere a trimit instanţei de executare. frontierei. Un exemplar al sesizării adresate organelor (2) Unitatea sanitară la care s- de poliţie se trimite a făcut internarea are obligaţia, instanţei de executare. în cazul când consideră că (4) Unitatea sanitară la internarea nu mai este necesară, care s-a făcut internarea să încunoştinţeze judecătoria în are obligaţia, în cazul în a cărei circumscripţie se găseşte care consideră că unitatea sanitară. internarea nu mai este necesară, să încunoştinţeze judecătoria în a cărei circumscripţie se găseşte unitatea sanitară. ART. 571 ART. 434 Menţinerea, înlocuirea Menţinerea, înlocuirea sau Dispoziţiile sunt în esenţă similare, singura diferenţă faţă de reglementarea anterioară fiind cea sau încetarea măsurii încetarea măsurii internării prev. în alin.1 al art.571, care introduce dispoziţia vizând efectuarea unei expertize medico- internării medicale medicale legale, în ipoteza în care judecătoria este sesizată de unitatea sanitară că internarea nu mai este (1) Judecătoria, după Judecătoria, după primirea necesară. primirea încunoştinţării sesizării judecătorului delegat prevăzute la art. 570 alin. sau a încunoştinţării prevăzute (4), dispune efectuarea în art. 433 alin. 2, ascultând unei expertize medico- concluziile procurorului, ale legale. persoanei faţă de care este luată (2) Instanţa se pronunţă măsura internării, atunci când asupra sesizării prevăzute aducerea acesteia în faţa la art. 569 alin. (3) sau a instanţei este posibilă, şi ale încunoştinţării prevăzute la apărătorului său, precum şi ale art. 570 alin. (4), după expertului care a întocmit ascultarea concluziilor raportul medico-legal, atunci843 procurorului, ale persoanei când consideră necesar, faţă de care este luată dispune, după caz, menţinerea măsura internării, atunci internării medicale, încetarea când aducerea acesteia în acesteia sau înlocuirea cu faţa instanţei este posibilă, măsura obligării la tratament ale avocatului său, precum medical. şi ale expertului care a Încetarea sau înlocuirea întocmit expertiza medico- măsurii internării poate fi cerută legală, atunci când şi de persoana internată sau de consideră necesar, şi procuror. În acest caz, dispune, după caz, judecătoria dispune efectuarea menţinerea internării raportului medico-legal. medicale, încetarea Dispoziţiile art. 431 alin. 1^1 se acesteia sau înlocuirea cu aplică în mod corespunzător. măsura obligării la Dacă persoana internată nu tratament medical. are apărător, i se asigură un (3) Încetarea sau avocat din oficiu. înlocuirea măsurii internării O copie de pe hotărârea poate fi cerută şi de definitivă prin care s-a dispus persoana internată sau de menţinerea, înlocuirea sau procuror. În acest caz, încetarea internării medicale se judecătoria dispune comunică instanţei de efectuarea expertizei executare. medico-legale. Dispoziţiile art. 568 alin. (4) se aplică în mod corespunzător. (4) Dacă persoana internată nu are avocat, i se asigură un avocat din oficiu. (5) O copie de pe hotărârea definitivă prin care s-a dispus menţinerea, înlocuirea sau încetarea internării medicale se comunică instanţei de executare.844 ART. 572 ART. 435 Măsurile de siguranţă Măsuri de siguranţă provizorii provizorii În cazul în care măsura (1) În cazul în care obligării la tratament medical Nu se constată modificări faţă de reglementarea anterioară, cu excepţia celor de natură măsura obligării la sau a internării medicale a fost terminologică. tratament medical sau a luată în mod provizoriu în cursul internării medicale a fost urmăririi penale sau al judecăţii, luată în mod provizoriu în punerea în executare se face de cursul urmăririi penale sau către instanţa de judecată care a al judecăţii, punerea în luat această măsură. executare se face de către judecătorul de drepturi şi Dispoziţiile prevăzute în art. libertăţi sau de instanţa de 430 - 434 se aplică în mod judecată care a luat această corespunzător. măsură. (2) Dispoziţiile prevăzute la art. 566 - 571 se aplică în mod corespunzător. ART. 573 ART. 436 Interzicerea exercitării Executarea altor măsuri de Dispoziţiile din legea veche referitoare la punerea în executare a măsurii de siguranţă a dreptului de a ocupa o siguranţă interzicerii unei funcţii sau profesii, precum şi cele vizând revocarea acestei măsuri au fost funcţie sau de a exercita o preluate fără modificări în art.573 din NCPP. profesie ori o altă activitate Măsura de siguranţă a Noile prevederi se completează cu cele ale art.78 din Legea nr.253/2013 referitoare la (1) Măsura de siguranţă a interzicerii unei funcţii sau executarea măsurii de siguranţă a interzicerii ocupării unei funcţii sau a exercitării unei profesii. interzicerii unei funcţii, profesii şi măsura de siguranţă a Singura diferenţă este prevăzută în alin.3 al art.573 NCPP, potrivit căruia competenţa de profesii sau activităţi se interzicerii de a se afla în soluţionare a cererii de revocare a măsurii de siguranţă revine instanţei de executare, iar nu pune în executare prin anumite localităţi se pun în celei corespunzătoare în grad instanţei de executare în a cărei circumscripţie locuieşte persoana comunicarea unei copii de executare prin comunicarea unei faţă de care s-a luat măsura, cum prevedea art.437 alin.1 CPP de la 1968. pe dispozitiv organului în copii de pe dispozitiv organului drept să aducă la în drept să aducă la îndeplinire îndeplinire aceste măsuri şi aceste măsuri şi să supravegheze să supravegheze respectarea lor. respectarea lor. Acest organ are îndatorirea să asigure executarea măsurii luate şi să sesizeze organul de845 (2) Acest organ are urmărire penală în caz de îndatorirea să asigure sustragere de la executarea executarea măsurii luate şi măsurii de siguranţă. să sesizeze organul de Măsura de siguranţă a urmărire penală în caz de interzicerii de a se afla în sustragere de la executarea anumite localităţi poate fi măsurii de siguranţă. amânată sau întreruptă de organul care are îndatorirea să asigure executarea acestei măsuri, în caz de boală sau pentru orice alt motiv care justifică amânarea sau întreruperea. ART.437 Revocarea măsurilor de siguranţă (3) Persoana cu privire la Persoana cu privire la care s-a care s-a luat măsura luat una dintre măsurile prevăzută la art. 111 alin. prevăzute în art. 115 şi 116 din (1) din Codul penal poate Codul penal poate cere instanţei cere instanţei de executare corespunzătoare în grad revocarea măsurii, în instanţei de executare în a cărei condiţiile art. 111 alin. (2) circumscripţie locuieşte, din Codul penal. revocarea măsurii, când (4) Soluţionarea cererii temeiurile care au impus luarea se face cu citarea persoanei acesteia au încetat. faţă de care este luată Revocarea poate fi cerută şi măsura, după ascultarea de procuror. concluziilor avocatului Soluţionarea cererii se face cu acesteia şi ale procurorului. citarea persoanei faţă de care este luată măsura, după ascultarea concluziilor apărătorului acesteia şi ale procurorului.846 ART. 574 ART. 439 Executarea confiscării Executarea confiscării speciale speciale şi a confiscării Măsura de siguranţă a extinse confiscării speciale luată prin Măsura de siguranţă a ordonanţă sau hotărâre se Dispoziţiile vizând executarea confiscării speciale au fost menţinute în noua reglementare. confiscării speciale sau a execută după cum urmează: In plus, în noua lege au fost introduse prevederi noi (alin.1 lit.b şi c ), care reglementează confiscării extinse, luată a) lucrurile confiscate se ipoteze generate de instituţia confiscării extinse introduse prin art.108 lit.e din NCP. prin hotărârea instanţei de predau organelor în drept a le Dispoziţiile art.574 din NCPP se completează cu cele ale art.79 din Legea nr.253/2013, judecată, se execută după prelua sau valorifica potrivit referitoare la executarea măsurii de siguranţă a confiscării speciale şi a confiscării extinse. cum urmează: dispoziţiilor legii; a) lucrurile confiscate se b) când s-a dispus distrugerea predau organelor în drept a lucrurilor confiscate, aceasta se le prelua sau valorifica face în prezenţa, după caz, a potrivit legii; procurorului sau judecătorului, b) dacă lucrurile întocmindu-se proces-verbal confiscate se află în care se depune la dosarul cauzei. păstrarea organelor de poliţie sau a altor instituţii, judecătorul delegat cu executarea trimite o copie de pe dispozitivul hotărârii organului la care se află. După primirea copiei de pe dispozitiv, lucrurile confiscate se predau organelor în drept a le prelua sau valorifica potrivit dispoziţiilor legii; c) atunci când confiscarea priveşte sume de bani ce nu au fost consemnate la unităţi bancare, judecătorul delegat cu executarea trimite o copie de pe dispozitivul hotărârii organelor fiscale, în847 vederea executării confiscării potrivit dispoziţiilor privind creanţele bugetare; d) când s-a dispus distrugerea lucrurilor confiscate, aceasta se face în prezenţa judecătorului delegat cu executarea, întocmindu-se proces- verbal care se depune la dosarul cauzei. SECŢIUNEA a 4-a Punerea în executare a altor dispoziţii ART. 575 ART. 441^1 Avertismentul Executarea sancţiunilor (1) Executarea Executarea mustrării şi a avertismentului are loc de mustrării cu avertisment se Dispoziţiile sunt similare cu cele din actuala reglementare privind executarea mustrării cu îndată, în şedinţa în care s- efectuează conform art. 487, avertisment şi vizează ipoteza art.81 din NCP conform căreia avertismentul se aplică în mod a pronunţat hotărârea. care se aplică în mod obligatoriu atunci când instanţa dispune renunţarea la aplicarea pedepsei. (2) Dacă avertismentul corespunzător, iar executarea nu poate fi executat îndată amenzii se efectuează potrivit după pronunţare, punerea art. 442 şi 443. în executare a acestuia se face la rămânerea definitivă a hotărârii, prin comunicarea unei copii de pe aceasta persoanei căreia i se aplică.848 ART. 576 Măsurile şi obligaţiile Dispoziţiile nu au corespondent în reglementarea anterioară, întrucât cuprind prevederi vizând impuse de instanţă punerea în executare a măsurilor de supraveghere şi a obligaţiilor impuse de instanţă în cazul (1) Punerea în executare amânării aplicării pedepsei, a suspendării executării pedepsei sub supraveghere ori a liberării a măsurilor şi obligaţiilor condiţionate. prevăzute la art. 85 alin. (1) şi (2) din Codul penal, a dispoziţiilor art. 87, 93, 95, art. 101 alin. (1) şi (2) şi ale art. 103 din Codul penal se face prin trimiterea unei copii de pe hotărâre serviciului de probaţiune competent. (2) În cazul obligaţiilor prevăzute la art. 85 alin. (2) lit. e) - j), la art. 93 alin. (2) lit. d) şi la art. 101 alin. (2) lit. c) - g) din Codul penal, un extras de pe dispozitivul hotărârii se trimite organului sau autorităţii competente să verifice respectarea acestora. SECŢIUNEA a 5-a Secţiunea V Punerea în executare a Punerea în executare a amenzii judiciare şi a amenzii judiciare şi a cheltuielilor judiciare cheltuielilor judiciare avansate Reglementările sunt identice. avansate de stat de stat ART. 577 ART. 442 Amenzile judiciare Amenzile judiciare (1) Amenda judiciară se Amenda judiciară se pune în pune în executare de către executare de către organul849 organul judiciar care a judiciar care a aplicat-o. aplicat-o. Punerea în executare se face (2) Punerea în executare prin trimiterea unui extras de pe se face prin trimiterea unui acea parte din dispozitiv care extras de pe acea parte din priveşte aplicarea amenzii dispozitiv care priveşte judiciare organului care, potrivit aplicarea amenzii judiciare legii, execută amenda penală. organului care, potrivit Executarea amenzilor judiciare legii, execută amenda se face de organul arătat în penală. alineatul precedent. (3) Executarea amenzilor judiciare se face de organul arătat la alin. (2). ART. 578 ART. 443 Cheltuielile judiciare Cheltuieli judiciare avansate Reglementările sunt în esenţă similare, noua lege completând însă prevederea prin care avansate de stat de stat stabileşte că executarea cheltuielilor judiciare se face de organul care, potrivit legii, execută (1) Dispoziţia din Dispoziţia din hotărârea amenda penală, prin fixarea unui termen de 3 luni lăsat la dispoziţia persoanei obligate la hotărârea penală sau din penală privind obligarea la plata plata cheltuielilor judiciare pentru a depune recipisa de plată integrală a acestora la instanţa de ordonanţa procurorului cheltuielilor judiciare avansate executare sau la unitatea de parchet. privind obligarea la plata de stat se pune în executare cheltuielilor judiciare potrivit art. 442 alin. 2. avansate de stat se pune în Când obligarea la plata executare prin trimiterea cheltuielilor judiciare avansate unui extras de pe acea de stat s-a dispus prin parte din dispozitiv care ordonanţă, punerea în executare priveşte aplicarea se face de procuror, aplicându- cheltuielilor judiciare se în mod corespunzător organului care, potrivit dispoziţiile art. 442 alin. 2. legii, execută amenda Executarea cheltuielilor penală. judiciare se face de către (2) În situaţia în care organele care, potrivit legii, persoana obligată la plata execută amenda penală. cheltuielilor judiciare către stat nu depune recipisa de plată integrală a acestora la instanţa de executare sau850 la unitatea de parchet, în termen de 3 luni de la rămânerea definitivă a hotărârii sau a ordonanţei procurorului, executarea cheltuielilor judiciare se face de organul arătat la alin. (1). SECŢIUNEA a 6-a Secţiunea VI Punerea în executare a Punerea în executare a dispoziţiilor civile din dispoziţiilor civile din hotărâre hotărâre ART. 444 ART. 579 Restituirea lucrurilor şi Restituirea lucrurilor şi valorificarea celor neridicate Dispoziţiile din reglementarea anterioară au fost preluate integral în art.579 din NCPP, în plus valorificarea celor Când prin hotărârea penală s- fiind introduse două alineate noi (alin.5 şi 6), care reglementează ipoteza în care prin hotărârea neridicate a dispus restituirea unor lucruri penală s-a dispus restituirea unor lucruri aflate în păstrarea organelor de cercetare penală. (1) Când prin hotărârea care se află în păstrarea sau la penală s-a dispus dispoziţia instanţei de executare, restituirea unor lucruri care restituirea se face de către se află în păstrarea sau la judecătorul însărcinat cu dispoziţia instanţei de executarea, prin remiterea executare, restituirea se acelor lucruri persoanelor în face de către judecătorul drept. În acest scop, sunt delegat cu executarea, prin încunoştinţate persoanele remiterea acelor lucruri cărora urmează să li se restituie persoanelor în drept. În lucrurile. acest scop, sunt Dacă în termen de 6 luni de la încunoştinţate persoanele primirea încunoştinţării, cărora urmează să li se persoanele chemate nu se restituie lucrurile. prezintă a le primi, lucrurile trec (2) Dacă în termen de 6 în patrimoniul statului. Instanţa luni de la primirea constată aceasta prin încheiere încunoştinţării persoanele şi dispune predarea lucrurilor chemate nu se prezintă organelor în drept a le prelua pentru a le primi, lucrurile sau valorifica potrivit851 trec în proprietatea dispoziţiilor legii. statului. Judecătorul Dacă restituirea lucrurilor nu delegat cu executarea s-a putut efectua, deoarece nu constată aceasta prin se cunosc persoanele cărora ar încheiere şi dispune trebui să le fie restituite şi predarea lucrurilor nimeni nu le-a reclamat în organelor în drept a le termen de 6 luni de la prelua sau valorifica rămânerea definitivă a hotărârii, potrivit dispoziţiilor legii. sunt aplicabile în mod (3) Dacă restituirea corespunzător dispoziţiile lucrurilor nu s-a putut alineatului precedent. efectua, deoarece nu se Când restituirea lucrurilor a cunosc persoanele cărora fost dispusă de către procuror ar trebui să le fie restituite sau de către organul de şi nimeni nu le-a reclamat cercetare penală, acesta în termen de 6 luni de la procedează potrivit prevederilor rămânerea definitivă a din alineatele precedente. hotărârii, sunt aplicabile în mod corespunzător dispoziţiile alin. (2). (4) Când restituirea lucrurilor a fost dispusă de către procuror sau de către organul de cercetare penală, acesta procedează potrivit prevederilor alin. (1) - (3). (5) Când prin hotărârea penală s-a dispus restituirea unor lucruri care se află în păstrarea organelor de cercetare penală, restituirea se face de către acestea, după primirea extrasului de pe hotărârea penală prin care s-a dispus restituirea852 lucrurilor, procedând potrivit alin. (1). (6) Dacă în termen de 6 luni de la primirea încunoştinţării persoanele chemate nu se prezintă pentru a le primi, lucrurile trec în proprietatea statului. Organul de cercetare constată aceasta prin proces-verbal şi procedează potrivit alin. (2). Dispoziţiile alin. (3) se aplică în mod corespunzător. ART. 580 ART. 445 Înscrisurile declarate Înscrisurile declarate false Textele au acelaşi conţinut, în NCPP fiind introdus în plus alineatul 5 care reglementează false Dispoziţia hotărârii penale ipoteza neavută în vedere de către legea veche, în care înscrisul falsificat nu se află, în original, (1) Dispoziţia hotărârii care declară un înscris ca fiind la dosar: instanţa va trimite o copie de pe hotărâre instituţiilor publice care deţin o copie a penale care declară un fals în totul sau în parte se acestuia sau care deţin înregistrarea unor menţiuni cu privire la acesta. înscris ca fiind fals în totul execută sau se pune în sau în parte se execută sau executare de către judecătorul se pune în executare de delegat. către judecătorul delegat Când înscrisul declarat fals a cu executarea. fost anulat în totalitatea lui, se (2) Când înscrisul face menţiune despre aceasta declarat fals a fost anulat în pe fiecare pagină, iar în caz de totalitatea lui, se face anulare parţială, numai pe menţiune despre aceasta paginile care conţin falsul. pe fiecare pagină, iar în caz Înscrisul declarat fals rămâne de anulare parţială, numai la dosarul cauzei. pe paginile care conţin În cazul în care este necesar ca falsul. despre înscrisul declarat fals să (3) Înscrisul declarat fals se facă menţiune în scriptele rămâne la dosarul cauzei. unei unităţi dintre cele la care se (4) În cazul în care este referă art. 145 din Codul penal, i853 necesar ca despre înscrisul se trimite acesteia o copie de pe declarat fals să se facă hotărâre. menţiune în scriptele unei Instanţa poate dispune, când instituţii publice, i se constată existenţa unui interes trimite acesteia o copie de legitim, eliberarea unei copii, cu pe hotărâre. menţiunile arătate în alin. 2, de (5) În situaţia în care, din pe înscrisul sub semnătură orice motive, înscrisul privată falsificat. În aceleaşi falsificat nu se află, în condiţii, instanţa poate dispune original, la dosar, instanţa restituirea înscrisului oficial va trimite o copie de pe parţial falsificat. hotărâre instituţiilor publice care deţin o copie a acestuia sau care deţin înregistrarea unor menţiuni cu privire la acesta. (6) Instanţa poate dispune, când constată existenţa unui interes legitim, eliberarea unei copii, cu menţiunile arătate la alin. (2), de pe înscrisul sub semnătură privată falsificat. În aceleaşi condiţii, instanţa poate dispune restituirea înscrisului oficial parţial falsificat. ART. 581 ART. 446 Despăgubirile civile şi Despăgubirile civile şi Reglementările sunt identice. cheltuielile judiciare cheltuielile judiciare Dispoziţiile din hotărârea Dispoziţiile din hotărârea penală privitoare la penală privitoare la despăgubirile civile şi la despăgubirile civile şi la cheltuielile judiciare cheltuielile judiciare cuvenite cuvenite părţilor se execută părţilor se execută potrivit legii854 potrivit legii civile. civile. CAPITOLUL III - Alte dispoziţii privind executarea SECŢIUNEA 1 Condamnarea în cazul anulării sau revocării renunţării la amânarea pedepsei sau a amânării aplicării pedepsei ART. 581^1 Dispoziţiile din NCPP vizând anularea renunţării la aplicarea pedepsei nu au corespondent în Anularea renunţării la legea procesual penală în vigoare, întrucât reglementează o instituţie juridică nou introdusă în aplicarea pedepsei legea noastră penală . (1) Anularea renunţării la Referirea la prevederile art.83 alin.3 din cuprinsul alin.2 a fost făcută însă din eroare, în aplicarea pedepsei se realitate fiind vorba de prevederile art.82 alin 3 din Noul Cod penal, potrivit cărora dacă în dispune, din oficiu sau la termen de 2 ani de la rămânerea definitivă a hotărârii prin care s-a dispus renunţarea la sesizarea procurorului, de aplicarea pedepsei se descoperă că persoana faţă de care s-a luat această măsură săvârşise instanţa care judecă ori a anterior rămânerii definitive a hotărârii o altă infracţiune, pentru care i s-a stabilit o pedeapsă judecat în primă instanţă chiar după expirarea acestui termen, renunţarea la aplicarea pedepsei se anulează şi se infracţiunea ce atrage stabileşte pedeapsa pentru infracţiunea care a atras iniţial renunţarea la aplicarea pedepsei, anularea. aplicându-se apoi, după caz, dispoziţiile privitoare la concursul de infracţiuni, recidivă sau (2) Dacă constată că sunt pluralitate intermediară. îndeplinite condiţiile art. 83 alin. (3) din Codul penal, instanţa, anulând renunţarea la aplicarea pedepsei, dispune condamnarea inculpatului pentru infracţiunea cu privire la care se renunţase la aplicarea pedepsei, stabileşte pedeapsa pentru aceasta, aplicând apoi,855 după caz, dispoziţiile cu privire la concursul de infracţiuni, recidivă sau pluralitate intermediară. (3) La stabilirea pedepsei pentru infracţiunea cu privire la care se anulează renunţarea la aplicarea pedepsei, instanţa va avea în vedere exclusiv criteriile de individualizare şi circumstanţele din cauza în care s-a pronunţat iniţial soluţia de renunţare la aplicarea pedepsei. Dispoziţiile art. 396 alin. (10) se aplică în mod corespunzător. ART. 582 - Revocarea sau anularea Nici aceste dispoziţii nu au corespondent în CPP de la 1968, întrucât cuprind reglementări amânării aplicării pedepsei vizând instituţia revocării sau anulării amânării aplicării pedepsei, introduse prin art.88 şi art.89 (1) Asupra revocării sau din NCP. anulării amânării aplicării Instanţa competentă este, în toate situaţiile, instanţa care judecă ori a judecat în primă instanţă pedepsei se pronunţă, din infracţiunea ce ar putea atrage revocarea sau anularea. oficiu sau la sesizarea Procedura la instanţa de executare este cea prevăzută de dispoziţiile art.597 NCPP, care se procurorului sau a completează cu cele cuprinse în Titlul III al Părţii speciale privind judecata. consilierului de probaţiune, instanţa care judecă ori a judecat în primă instanţă infracţiunea ce ar putea atrage revocarea sau anularea. (2) Dacă până la expirarea termenului prevăzut la art. 86 alin. (4) lit. c) din Codul penal856 persoana cu privire la care s-a dispus amânarea aplicării pedepsei nu a respectat obligaţiile civile stabilite prin hotărârea prin care s-a dispus amânarea, serviciul de probaţiune competent sesizează instanţa care a pronunţat în primă instanţă amânarea, în vederea revocării acesteia. Sesizarea poate fi făcută şi de procuror sau de partea interesată, până la expirarea termenului de supraveghere. (3) Dacă constată că sunt îndeplinite condiţiile art. 88 sau 89 din Codul penal, instanţa, anulând sau, după caz, revocând amânarea aplicării pedepsei, dispune condamnarea inculpatului şi executarea pedepsei stabilite prin hotărârea de amânare, aplicând apoi, după caz, dispoziţiile cu privire la concursul de infracţiuni, recidivă sau pluralitate intermediară.857 CAPITOLUL III SECŢIUNEA 1^1 ALTE DISPOZIŢII PRIVIND EXECUTAREA Schimbări în executarea unor hotărâri Secţiunea I Schimbări în executarea unor hotărâri ART. 583 ART. 447 Revocarea sau anularea Revocarea sau anularea suspendării executării suspendării executării pedepsei pedepsei sub supraveghere Asupra revocării sau anulării Noile dispoziţii sunt similare celor din reglementarea anterioară, diferenţele fiind doar de (1) Asupra revocării sau suspendării condiţionate a natură terminologică. anulării suspendării executării pedepsei prevăzute în Singurul element de noutate introdus în art.583 alin.2 din NCPP îl reprezintă lărgirea sferei executării pedepsei sub art. 83 ori în art. 85 din Codul persoanelor care pot sesiza instanţa care a pronunţat în primă instanţă suspendarea în vederea supraveghere prevăzute la penal sau a suspendării revocării suspendării ( consilierul de probaţiune). art. 96 sau 97 din Codul executării pedepsei sub penal se pronunţă, din supraveghere prevăzută în art. oficiu, la sesizarea 86^4 ori în art. 86^5 din Codul procurorului sau a penal se pronunţă, din oficiu sau consilierului de probaţiune, la sesizarea procurorului, instanţa care judecă ori a instanţa care judecă ori a judecat în primă instanţă judecat în primă instanţă infracţiunea ce ar putea infracţiunea ce ar putea atrage atrage revocarea sau revocarea sau anularea. anularea. Dacă până la expirarea termenului de încercare nu au (2) Dacă, până la fost respectate obligaţiile civile expirarea termenului prevăzute în art. 84 sau cele prevăzut la art. 93 alin. (5) prevăzute în art. 86^4 alin. 1 din din Codul penal, Codul penal, partea interesată condamnatul nu a sau procurorul sesizează respectat obligaţiile civile instanţa care a pronunţat în stabilite prin hotărârea de primă instanţă suspendarea, în condamnare, serviciul de vederea revocării suspendării probaţiune competent executării pedepsei. sesizează instanţa care a pronunţat în primă instanţă858 suspendarea, în vederea revocării acesteia. Sesizarea poate fi făcută şi de procuror, de consilierul de probaţiune sau de partea interesată, până la expirarea termenului de supraveghere. ART. 584 ART. 448 Înlocuirea pedepsei Înlocuirea pedepsei Dispoziţiile sunt similare, singura diferenţă faţă de reglementarea anterioară fiind aceea că detenţiunii pe viaţă detenţiunii pe viaţă înlocuirea pedepsei detenţiunii pe viaţă nu mai poate fi dispusă din oficiu, ci doar la cererea (1) Înlocuirea pedepsei Înlocuirea pedepsei procurorului ori a persoanei condamnate. detenţiunii pe viaţă cu detenţiunii pe viaţă cu pedeapsa pedeapsa închisorii se închisorii se dispune, din oficiu dispune, la cererea sau la cererea procurorului ori a procurorului ori a celui condamnat, de către persoanei condamnate, de instanţa de executare, iar dacă către instanţa de cel condamnat se află în stare de executare, iar dacă deţinere, de către instanţa persoana condamnată se corespunzătoare în a cărei află în stare de deţinere, de circumscripţie se află locul de către instanţa deţinere. corespunzătoare în a cărei Hotărârea de înlocuire, circumscripţie se află locul rămasă definitivă, se pune în de deţinere. executare potrivit dispoziţiilor (2) Hotărârea de art. 420 - 423. înlocuire, rămasă definitivă, se pune în executare potrivit dispoziţiilor art. 555 - 557. ART. 585 ART. 449 Alte modificări de Alte modificări de pedepse Nu se constată modificări esenţiale, singurul element de noutate fiind introducerea în alin.1 lit.c pedepse al art.585 din NCPP a unei situaţii noi de natură să atragă modificarea pedepsei. Pedeapsa pronunţată poate fi Astfel,textul prevede expres posibilitatea modificării pedepsei în faza de executare şi în situaţia (1) Pedeapsa pronunţată modificată, dacă la punerea în în care se constată pluralitatea intermediară. Totodată, alin.4 prevede că la primirea cererii,859 poate fi modificată, dacă la executare a hotărârii sau în preşedintele completului de judecată dispune ataşarea la dosar a înscrisurilor şi luarea tuturor punerea în executare a cursul executării pedepsei se măsurilor necesare soluţionării cauzei. hotărârii sau în cursul constată, pe baza unei alte executării pedepsei se hotărâri definitive, existenţa constată, pe baza unei alte vreuneia dintre următoarele hotărâri definitive, situaţii: existenţa vreuneia dintre a) concursul de infracţiuni; următoarele situaţii: b) recidiva; a) concursul de c) acte care intră în conţinutul infracţiuni; aceleiaşi infracţiuni. b) recidiva; c) pluralitatea Instanţa competentă să dispună intermediară; asupra modificării pedepsei este d) acte care intră în instanţa de executare a ultimei conţinutul aceleiaşi hotărâri sau, în cazul când cel infracţiuni. condamnat se află în stare de #B deţinere ori în executarea (2) Instanţa competentă pedepsei la locul de muncă, să dispună asupra instanţa corespunzătoare în a modificării pedepsei este cărei circumscripţie se află locul instanţa de executare a de deţinere sau, după caz, ultimei hotărâri sau, în unitatea unde se execută cazul în care persoana pedeapsa. condamnată se află în stare Sesizarea instanţei se face din de deţinere, instanţa oficiu, la cererea procurorului ori corespunzătoare în a cărei a celui condamnat. circumscripţie se află locul de deţinere. (3) Sesizarea instanţei se face din oficiu, la cererea procurorului ori a celui condamnat. (4) La primirea cererii, preşedintele completului de judecată dispune ataşarea la dosar a înscrisurilor şi luarea860 tuturor măsurilor necesare soluţionării cauzei. ART. 586 ART. 449^1 Înlocuirea pedepsei Înlocuirea pedepsei amenzii amenzii cu pedeapsa Reglementările sunt parţial similare, în legea noua fiind introduse în plus dispoziţii suplimentare închisorii Înlocuirea pedepsei amenzii în privind obligativitatea asistenţei juridice, citarea ori aducerea obligatorie la judecată a (1) Înlocuirea pedepsei cazul prevăzut în art. 63^1 din condamnatului, dacă este privat de libertate, respectiv punerea în executare a hotărârii de amenzii cu pedeapsa Codul penal se dispune de înlocuire. Totodată, se menţionează necesitatea emiterii unui nou mandat de executare pentru închisorii, în cazul prevăzut instanţa de executare. pedeapsa rezultată în situaţia în care amenda neexecutată , şi înlocuită, a însoţit pedeapsa la art. 63 din Codul penal, Sesizarea instanţei se face din închisorii. se dispune de instanţa de oficiu sau de către organul care, executare. potrivit legii, execută amenda. (2) Sesizarea instanţei se face din oficiu sau de către organul care, potrivit legii, execută amenda. (3) Condamnatul este citat la judecarea sesizării, iar dacă nu are avocat instanţa numeşte unul din oficiu. (4) Condamnatul privat de libertate va fi adus la judecată. (5) Hotărârea de înlocuire, rămasă definitivă, se pune în executare potrivit dispoziţiilor art. 555 - 557. În situaţia în care amenda a însoţit pedeapsa închisorii, se va emite un nou mandat de executare pentru pedeapsa rezultată potrivit art. 63 alin. (2) din Codul penal.861 (6) Dacă persoana condamnată achită amenda pe parcursul soluţionării cauzei, sesizarea va fi respinsă ca neîntemeiată. ART. 587 ART. 450 Liberarea condiţionată Liberarea condiţionată Textele sunt, în esenţă, similare, singurele modificări fiind determinate de schimbările aduse (1) Liberarea Liberarea condiţionată se cu privire la căile ordinare de atac în noua lege procesual penală. condiţionată se dispune, la dispune, la cererea sau la Dispoziţiile se completează cu cele ale art.58-61 din Legea nr.253/2013 care reglementează cererea sau la propunerea propunerea făcută potrivit punerea în executare a măsurilor de supraveghere şi a obligaţiilor stabilite de instanţă în cazul făcută potrivit dispoziţiilor dispoziţiilor legii privind liberării condiţionate. legii privind executarea executarea pedepselor, de către Totodată, actuala reglementare prevede, în plus, obligaţia de comunicare a unei copii de pe pedepselor, de către judecătoria în a cărei hotărârea rămasă definitivă prin care s-a acordat liberarea condiţionată serviciului de judecătoria în a cărei circumscripţie se află locul de probaţiune competent, precum şi unităţii de poliţie în a cărei circumscripţie locuieşte cel circumscripţie se află locul deţinere, iar în cazul prevăzut în eliberat (alin.4). de deţinere. art. 62 alin. 3 din Codul penal, de (2) Când instanţa către tribunalul militar în a cărui constată că nu sunt circumscripţie se află îndeplinite condiţiile închisoarea militară. pentru acordarea liberării condiţionate, prin Când instanţa constată că nu hotărârea de respingere sunt îndeplinite condiţiile pentru fixează termenul după acordarea liberării condiţionate, expirarea căruia prin hotărârea de respingere propunerea sau cererea va fixează termenul după expirarea putea fi reînnoită. căruia propunerea sau cererea Termenul nu poate fi mai va putea fi reînnoită. Termenul mare de un an şi curge de nu poate fi mai mare de un an şi la rămânerea definitivă a curge de la rămânerea definitivă hotărârii. a hotărârii. (3) Hotărârea judecătoriei poate fi Instanţele prevăzute în alin. 1 atacată cu contestaţie la se pronunţă şi asupra revocării tribunalul în a cărei liberării condiţionate, în cazul circumscripţie se află locul când instanţa care a judecat pe862 de deţinere, în termen de 3 condamnat pentru o altă zile de la comunicare. infracţiune nu s-a pronunţat în Contestaţia formulată de această privinţă. procuror este suspensivă de executare. Hotărârea instanţei este supusă recursului. Termenul de (4) O copie de pe recurs este de 3 zile. Recursul hotărârea rămasă declarat de procuror este definitivă se comunică suspensiv de executare. serviciului de probaţiune competent, precum şi Instanţa în faţa căreia unităţii de poliţie în a cărei hotărârea a rămas definitivă circumscripţie locuieşte cel este obligată să comunice locului eliberat. de deţinere copie de pe dispozitivul prin care s-a dispus revocarea liberării condiţionate. ART. 588 ART.450 Anularea şi revocarea Liberarea condiţionată liberării condiţionate 3) Instanţele prevăzute în alin. 1 se pronunţă şi asupra revocării Dispoziţiile referitoare la anularea liberării condiţionate nu au corespondent în actuala lege (1) Asupra anulării liberării condiţionate, în cazul întrucât reglementează o instituţie nou introdusă în art.105 din NCP. liberării condiţionate când instanţa care a judecat pe Totodată, textul art.588 din NCPP reglementează şi revocarea liberării condiţionate, cu privire la prevăzute la art. 105 alin. condamnat pentru o altă care există dispoziţii în actuala lege în art.450 alin.3. (1) din Codul penal se infracţiune nu s-a pronunţat în Revocarea şi anularea liberării condiţionate se dispun în cazurile prevăzute de art.104 şi art.105 pronunţă, din oficiu sau la această privinţă. din NCP. sesizarea procurorului sau a consilierului de probaţiune, instanţa care judecă ori a judecat în primă instanţă infracţiunea care atrage anularea. (2) Instanţa prevăzută la alin. (1) se pronunţă şi asupra revocării liberării condiţionate, în situaţia863 prevăzută la art. 104 alin. (2) din Codul penal. (3) Instanţa prevăzută la art. 587 alin. (1) se pronunţă şi asupra revocării liberării condiţionate, în situaţia prevăzută la art. 104 alin. (1) din Codul penal, la sesizarea serviciului de probaţiune, precum şi în cazul când instanţa care l-a judecat pe condamnat pentru o altă infracţiune nu s-a pronunţat în această privinţă. (4) Instanţa în faţa căreia hotărârea a rămas definitivă este obligată să comunice locului de deţinere şi serviciului de probaţiune, atunci când este cazul, o copie de pe dispozitivul prin care s-a dispus revocarea liberării condiţionate. ART. 589 ART. 453 Cazurile de amânare Cazurile de amânare (1) Executarea pedepsei (1) Executarea pedepsei Reglementările sunt parţial similare, în noua lege fiind introduse dispoziţii suplimentare cu închisorii sau a detenţiunii închisorii sau a detenţiunii pe privire la cauzele care au generat starea de boală ce poate atrage amânarea executării pedepsei pe viaţă poate fi amânată viaţă poate fi amânată în şi care pot determina excluderea condamnatului de la acest beneficiu (art.589 alin.2). în următoarele cazuri: următoarele cazuri: Alin.3 al art.589 restrânge sfera persoanelor care pot face cerere de amânare a executării pedepsei doar la procuror şi condamnat. a) când se constată, pe a) când se constată, pe baza Totodată, în alin.1 se prevede că amânarea se dispune pe o perioadă determinată, iar nu până baza unei expertize unei expertize medico-legale, că când starea de sănătate a condamnatului se va ameliora, ca în vechiul text.864 medico-legale, că persoana cel condamnat suferă de o boală Caracterul executoriu al hotărârii prin care se dispune amânarea executării pedepsei este condamnată suferă de o gravă, care face imposibilă prevăzut în continuare în noua reglementare (alin.5). boală care nu poate fi executarea pedepsei, iar Un alt element de noutate îl reprezintă alin.7, care stabileşte calea de atac împotriva hotărârii tratată în reţeaua sanitară instanţa apreciază că amânarea instanţei care se pronunţă asupra cererii de amânare. a Administraţiei Naţionale executării şi lăsarea în libertate a Penitenciarelor şi care nu prezintă un pericol concret face imposibilă executarea pentru ordinea publică. În acest imediată a pedepsei, dacă caz, executarea pedepsei se specificul bolii nu permite amână până când starea de tratarea acesteia cu sănătate a condamnatului se va asigurarea pazei ameliora, astfel încât pedeapsa permanente în reţeaua să poată fi pusă în executare. sanitară a Ministerului Cererea de amânare a executării Sănătăţii şi dacă instanţa pedepsei nu poate fi admisă apreciază că amânarea dacă se constată că tratamentul executării şi lăsarea în condamnatului se poate efectua libertate nu prezintă un sub pază permanentă, în pericol pentru ordinea condiţiile prevăzute de art. publică. În această situaţie, 139^1, care se aplică în mod executarea pedepsei se corespunzător; amână pentru o durată determinată; b) când o condamnată este gravidă sau are un copil mai mic b) când o condamnată de un an. În aceste cazuri, este gravidă sau are un executarea pedepsei se amână copil mai mic de un an. În până la încetarea cauzei care a aceste cazuri, executarea determinat amânarea; pedepsei se amână până la c) când din cauza unor încetarea cauzei care a împrejurări speciale executarea determinat amânarea. imediată a pedepsei ar avea (2) În cazul prevăzut la consecinţe grave pentru alin. (1) lit. a), amânarea condamnat, familie sau unitatea executării pedepsei nu la care lucrează. În acest caz, poate fi dispusă dacă cel executarea poate fi amânată cel condamnat şi-a provocat mult 3 luni şi numai o singură singur starea de boală, prin dată. refuzul tratamentului (2) Cererea de amânare a865 medical, al intervenţiei executării pedepsei închisorii sau chirurgicale, prin acţiuni de a detenţiunii pe viaţă poate fi autoagresiune sau prin alte făcută de procuror, de acţiuni vătămătoare, sau în condamnat, de persoanele situaţia în care se sustrage arătate în art. 362 alineatul efectuării expertizei ultim, iar în cazul prevăzut la lit. medico-legale. c) din prezentul articol, şi de (3) Cererea de amânare a către conducerea unităţii la care executării pedepsei lucrează condamnatul. închisorii sau a detenţiunii pe viaţă poate fi făcută de (2^1) Cererea poate fi retrasă procuror şi de condamnat. de cel care a formulat-o. (4) Cererea poate fi (2^2) În cazurile prevăzute în retrasă de persoana care a alin. 1 lit. a) şi b), hotărârile prin formulat-o. care se dispune amânarea (5) Hotărârile prin care se executării pedepsei sunt dispune amânarea executorii de la data pronunţării. executării pedepsei sunt executorii de la data (3) Dispoziţiile prezentului pronunţării. articol se aplică şi în cazul celui (6) În cazul în care în condamnat la executarea timpul amânării executării pedepsei la locul de muncă. În pedepsei pe numele situaţia prevăzută la lit. b), condamnatului este emis executarea pedepsei poate fi un alt mandat de executare amânată pe perioada stabilită de a pedepsei închisorii, normele legale cu privire la acesta nu poate fi executat concediul ce se acordă până la expirarea salariatelor înainte şi după termenului de amânare naştere. stabilit de instanţă sau, după caz, până la încetarea cauzei care a determinat amânarea. (7) Hotărârea prin care instanţa se pronunţă asupra cererii de amânare a executării pedepsei poate866 fi atacată cu contestaţie la instanţa ierarhic superioară, în termen de 3 zile de la comunicare. ART. 590 ART. 453^1 Obligaţiile Obligaţiile condamnatului în condamnatului în cazul cazul amânării executării amânării executării Pe durata amânării executării (1) Pe durata amânării pedepsei, condamnatul va Dispoziţiile sunt în mare parte similare, diferenţa faţă de reglementarea anterioară fiind executării pedepsei, respecta următoarele obligaţii: reprezentată de extinderea sferei obligaţiilor pe care trebuie să le respecte condamnatul, condamnatul trebuie să a) să nu depăşească limita prevăzute în art.590 alin.1 lit e din NCPP. respecte următoarele teritorială fixată decât în De asemenea, a fost modificat în parte textul care reglementează obligaţiile care pot fi dispuse obligaţii: condiţiile stabilite de instanţă; de instanţă, renunţându-se la o parte dintre obligaţiile din vechea reglementare (alin.2). a) să nu depăşească b) să se prezinte la instanţă ori limita teritorială fixată de câte ori este chemat sau la decât în condiţiile stabilite organul de poliţie desemnat cu de instanţă; supravegherea de instanţă, b) să ia legătura, în conform programului de termenul stabilit de supraveghere întocmit de instanţă, cu organul de organul de poliţie sau ori de câte poliţie desemnat de ori este chemat; aceasta în cuprinsul c) să nu îşi schimbe locuinţa hotărârii de amânare a fără încuviinţarea instanţei care executării pedepsei a dispus amânarea; închisorii pentru a fi luat în d) să nu deţină, să nu evidenţă şi a stabili mijlocul folosească şi să nu poarte nicio de comunicare permanentă categorie de arme. cu organul de Pe durata amânării executării supraveghere, precum şi să pedepsei, instanţa poate impune se prezinte la instanţă ori condamnatului să respecte una de câte ori este chemat; sau mai multe dintre c) să nu îşi schimbe următoarele obligaţii: locuinţa fără informarea a) să poarte permanent un prealabilă a instanţei care a sistem electronic de dispus amânarea; supraveghere; d) să nu deţină, să nu b) să nu se deplaseze la867 folosească şi să nu poarte anumite spectacole sportive ori nicio categorie de arme; culturale sau în orice alte locuri e) pentru cazul prevăzut stabilite de instanţă; la art. 589 alin. (1) lit. a), să c) să nu se apropie de se prezinte de îndată la persoana vătămată, membrii unitatea sanitară la care familiei acesteia, persoana urmează să facă împreună cu care a comis fapta, tratamentul, iar pentru martori, experţi ori alte cazul prevăzut la art. 589 persoane, stabilite de instanţă, şi alin. (1) lit. b), să să nu comunice cu acestea direct îngrijească copilul mai mic sau indirect; de un an. d) să nu conducă niciun (2) Pe durata amânării vehicul sau anumite vehicule executării pedepsei, stabilite; instanţa poate impune e) să nu se afle în locuinţa condamnatului să respecte persoanei vătămate; una sau mai multe dintre f) să nu exercite profesia, următoarele obligaţii: meseria sau să nu desfăşoare a) să nu se afle în activitatea în exercitarea căreia anumite locuri sau la a săvârşit fapta. anumite manifestări sportive, culturale ori la alte adunări publice, stabilite de instanţă; b) să nu comunice cu persoana vătămată sau cu membri de familie ai acesteia, cu persoanele cu care a comis infracţiunea sau cu alte persoane, stabilite de instanţă, ori să nu se apropie de acestea; c) să nu conducă niciun vehicul sau anumite vehicule stabilite. (3) *** Abrogat868 ART. 591 ART. 454 Instanţa competentă Instanţa competentă (1) Instanţa competentă (1) Instanţa competentă să se să se pronunţe asupra pronunţe asupra acordării Se menţin, în esenţă, dispoziţiile din reglementarea anterioară care stabilesc instanţa acordării amânării amânării executării pedepsei competentă să se pronunţe asupra acordării amânării executării pedepsei, însă în alin.2 al executării pedepsei este este instanţa de executare. art.591 se introduc prevederi suplimentare privind procedura judecării cererii de amânare în instanţa de executare. ipoteza prev.la art.589 alin.1 lit.a din NCPP. (2) În cazul prevăzut la (1^1) Instanţa de executare Astfel, cerera de amânare a executării pedepsei din motive medicale se depune la judecătorul art. 589 alin. (1) lit. a), comunică hotărârea prin care s-a delegat cu executarea, însoţită de înscrisuri medicale. Judecătorul delegat cu executarea cererea de amânare a dispus amânarea executării verifică competenţa instanţei şi dispune, după caz, prin încheiere, declinarea competenţei de executării pedepsei se pedepsei, în ziua în care aceasta soluţionare a cauzei sau efectuarea expertizei medico-legale. depune la judecătorul devine definitivă, secţiei de delegat cu executarea, poliţie în a cărei rază teritorială însoţită de înscrisuri locuieşte condamnatul, medicale. Judecătorul jandarmeriei, poliţiei delegat cu executarea comunitare, organelor verifică competenţa competente să elibereze instanţei şi dispune, după paşaportul, organelor de caz, prin încheiere, frontieră, precum şi altor declinarea competenţei de instituţii, în vederea asigurării soluţionare a cauzei sau respectării obligaţiilor impuse. efectuarea expertizei Organele în drept refuză medico-legale. După eliberarea paşaportului sau, primirea raportului de după caz, ridică provizoriu expertiză medico-legală paşaportul pe durata amânării. cauza se soluţionează de (1^2) În caz de încălcare cu instanţa de executare, rea-credinţă a obligaţiilor, potrivit dispoziţiilor instanţa revocă amânarea şi prezentului capitol. dispune punerea în executare a pedepsei privative de libertate. (3) Instanţa de executare Organul de poliţie desemnat cu comunică hotărârea prin supravegherea de către instanţă care s-a dispus amânarea verifică periodic respectarea executării pedepsei, în ziua obligaţiilor de către condamnat, pronunţării, organului de iar în cazul în care constată poliţie desemnat în încălcări ale acestora sesizează, cuprinsul hotărârii de de îndată, instanţa de executare.869 amânare a executării pedepsei închisorii pentru a (2) Instanţa de executare ţine lua în evidenţă persoana, evidenţa amânărilor acordate şi, jandarmeriei, unităţii de la expirarea termenului, ia poliţie în a cărei măsuri pentru emiterea circumscripţie locuieşte mandatului de executare, iar condamnatul, organelor dacă mandatul a fost emis, ia competente să elibereze măsuri pentru aducerea lui la paşaportul, organelor de îndeplinire. Dacă nu s-a stabilit frontieră, precum şi altor un termen, judecătorul delegat instituţii, în vederea al instanţei de executare este asigurării respectării obligat să verifice periodic dacă obligaţiilor impuse. mai subzistă cauza care a Organele în drept refuză determinat amânarea executării eliberarea paşaportului pedepsei, iar când constată că sau, după caz, ridică aceasta a încetat, să ia măsuri provizoriu paşaportul pe pentru emiterea mandatului de durata amânării. executare sau, după caz, pentru aducerea lui la îndeplinire. (4) În caz de încălcare cu rea-credinţă a obligaţiilor stabilite potrivit art. 590, instanţa de executare revocă amânarea şi dispune punerea în executare a pedepsei privative de libertate. Organul de poliţie desemnat de instanţă în cuprinsul hotărârii cu supravegherea celui faţă de care s-a dispus amânarea executării pedepsei verifică periodic respectarea obligaţiilor de către condamnat şi întocmeşte lunar un raport în acest870 sens către instanţa de executare. (5) În cazul în care constată încălcări ale obligaţiilor stabilite potrivit art. 590, organul de poliţie sesizează, de îndată, instanţa de executare. (6) Instanţa de executare ţine evidenţa amânărilor acordate şi, la expirarea termenului, ia măsuri pentru emiterea mandatului de executare, iar dacă mandatul a fost emis, ia măsuri pentru aducerea lui la îndeplinire. Dacă nu s-a stabilit un termen de amânare, judecătorul delegat cu executarea al instanţei de executare este obligat să sesizeze instanţa de executare în vederea verificării subzistenţei temeiurilor amânării, iar când se constată că acestea au încetat, să ia măsuri pentru emiterea mandatului de executare ori pentru aducerea lui la îndeplinire. SECŢIUNEA a 3-a Secţiunea III Întreruperea executării Întreruperea executării pedepsei închisorii sau a pedepsei închisorii sau a detenţiunii pe viaţă detenţiunii pe viaţă871 ART. 592 ART. 455 Cazurile de întrerupere Cazurile de întrerupere Se menţin în parte dispoziţiile din reglementarea anterioară şi, în plus, se acordă şi administraţiei penitenciarului posibilitatea de a solicita instanţei întreruperea executării (1) Executarea pedepsei Executarea pedepsei închisorii pedepsei în cazul prev. la art.589 alin.1 lit.a din NCPP. închisorii sau a detenţiunii sau a detenţiunii pe viaţă poate Totodată, în alin.3 este introdusă o nouă dispoziţie conform căreia contestaţia formulată de pe viaţă poate fi întreruptă fi întreruptă în cazurile şi în procuror împotriva hotărârii prin care instanţa se pronunţă asupra cererii de întrerupere a în cazurile şi în condiţiile condiţiile prevăzute în art. 453, executării pedepsei este suspensivă de executare. prevăzute la art. 589, la la cererea persoanelor arătate în cererea persoanelor alin. 2 al aceluiaşi articol. arătate la alin. (3) al aceluiaşi articol, iar în cazul Dispoziţiile art. 453^1 şi art. prevăzut la art. 589 alin. (1) 454 alin. 1^1 şi 1^2 se aplică în lit. a), şi la cererea mod corespunzător. administraţiei penitenciarului. (2) Dispoziţiile art. 590 şi art. 591 alin. (2) - (5) se aplică în mod corespunzător. (3) Contestaţia formulată de procuror este suspensivă de executare. ART. 593 ART. 456 Instanţa competentă Instanţa competentă (1) Instanţa competentă Instanţa competentă să Dispoziţiile sunt similare, însă în plus noua lege reglementează şi calea de atac ce poate fi să dispună asupra dispună asupra întreruperii exercitată împotriva hotărârii prin care instanţa se pronunţă asupra cererii de întrerupere a întreruperii executării executării pedepsei este instanţa executării pedepsei – contestaţie la instanţa ierarhic superioară în termen de 3 zile de la pedepsei este instanţa în a în a cărei rază teritorială se află comunicare (alin.3). cărei circumscripţie se află locul de deţinere sau după caz, Instanţa competentă în cazul cererii de întrerupere a executării pedepsei este instanţa în a locul de deţinere, unitatea unde se execută cărei circumscripţie se află locul de deţinere, corespunzătoare în grad instanţei de executare. corespunzătoare în grad pedeapsa la locul de muncă, instanţei de executare. corespunzătoare în grad (2) Cererea de prelungire instanţei de executare. a întreruperii anterior În cazul în care persoana acordate se soluţionează condamnată se află în stare de872 de instanţa care a dispus libertate în urma unei întreruperea executării întreruperi anterioare a pedepsei. executării pedepsei, instanţa (3) Hotărârea prin care competentă să dispună asupra instanţa se pronunţă întreruperii executării pedepsei asupra cererii de este instanţa de executare. întrerupere a executării Cererea de întrerupere a pedepsei poate fi atacată executării pedepsei adresată cu contestaţie la instanţa altei instanţe se trimite pe cale ierarhic superioară, în administrativă instanţei termen de 3 zile de la competente, potrivit alin. 1 şi 2. comunicare. ART. 594 ART. 457 Evidenţa întreruperii Evidenţa întreruperii executării pedepsei executării pedepsei Reglementările sunt similare, însă noua lege instituie o prevedere nouă în alin.5 al art.594, (1) Instanţa care a dispus (1) Instanţa care a acordat conform căreia pedeapsa accesorie se execută şi pe durata întreruperii executării pedepsei întreruperea executării întreruperea comunică de îndată închisorii sau a detenţiunii pe viaţă pedepsei comunică de această măsură locului de îndată această măsură deţinere sau, după caz, unităţii instanţei de executare, unde condamnatul execută locului de deţinere şi pedeapsa şi organului de poliţie, organului de poliţie. iar dacă întreruperea a fost (2) Instanţa de executare acordată de instanţa în a cărei şi administraţia locului de circumscripţie se află locul de deţinere ţin evidenţa deţinere sau unitatea, aceasta întreruperilor acordate. comunică măsura luată şi Dacă la expirarea instanţei de executare. termenului de întrerupere (2) Instanţa de executare, persoana condamnată la administraţia locului de deţinere pedeapsa închisorii nu se şi unitatea unde condamnatul prezintă la locul de execută pedeapsa ţin evidenţa deţinere, administraţia întreruperilor acordate. Dacă la trimite de îndată o copie de expirarea termenului de pe mandatul de executare întrerupere cel condamnat la organului de poliţie, în pedeapsa închisorii nu se vederea executării. Pe prezintă la locul de deţinere,873 copia mandatului de administraţia trimite de îndată o executare se menţionează copie de pe mandatul de şi cât a mai rămas de executare organului de poliţie, în executat din durata vederea executării. Pe copia pedepsei. mandatului de executare se (3) Administraţia locului menţionează şi cât a mai rămas de deţinere comunică de executat din durata pedepsei. instanţei de executare data Dacă, la expirarea termenului de la care a reînceput întrerupere, cel condamnat la executarea pedepsei. pedeapsa închisorii cu executare (4) Timpul cât executarea la locul de muncă nu se prezintă a fost întreruptă nu se la unitate, aceasta înştiinţează socoteşte în executarea de îndată instanţa de executare. pedepsei. (2^1) Dispoziţiile art. 454 alin. (5) Pedeapsa accesorie se 2 teza a doua se aplică în mod execută şi pe durata corespunzător. întreruperii executării pedepsei închisorii sau a (3) Administraţia locului de detenţiunii pe viaţă. deţinere sau unitatea comunică instanţei de executare data la care a reînceput executarea pedepsei. (4) Timpul cât executarea a fost întreruptă nu se socoteşte în executarea pedepsei. ART. 595 Secţiunea IV Intervenirea unei legi Înlăturarea sau modificarea Dispoziţiile din reglementarea anterioară au fost preluate integral, în plus fiind făcute referiri şi penale noi pedepsei cu privire la măsurile educative. ART. 458 (1) Când după rămânerea Intervenirea unei legi penale definitivă a hotărârii de noi condamnare sau a hotărârii Când după rămânerea prin care s-a aplicat o definitivă a hotărârii de măsură educativă intervine condamnare intervine o lege ce o lege ce nu mai prevede ca nu mai prevede ca infracţiune infracţiune fapta pentru fapta pentru care s-a pronunţat874 care s-a pronunţat condamnarea, ori o lege care condamnarea ori o lege prevede o pedeapsă mai uşoară care prevede o pedeapsă decât cea care se execută ori sau o măsură educativă urmează a se executa, instanţa mai uşoară decât cea care ia măsuri pentru aducerea la se execută ori urmează a se îndeplinire, după caz, a executa, instanţa ia măsuri dispoziţiilor art. 12, 14 şi 15 din pentru aducerea la Codul penal. îndeplinire, după caz, a Aplicarea dispoziţiilor din dispoziţiilor art. 4 şi 6 din alineatul precedent se face din Codul penal. oficiu sau la cererea procurorului (2) Aplicarea dispoziţiilor ori a celui condamnat, de către alin. (1) se face din oficiu instanţa de executare, iar dacă sau la cererea procurorului cel condamnat se află în ori a persoanei executarea pedepsei, de către condamnate de către instanţa corespunzătoare în grad instanţa de executare, iar în a cărei circumscripţie se află dacă persoana condamnată locul de deţinere sau unitatea se află în executarea unde condamnatul execută pedepsei sau a unei măsuri pedeapsa la locul de muncă. educative, de către instanţa corespunzătoare în grad în a cărei circumscripţie se află locul de deţinere sau, după caz, centrul educativ ori centrul de detenţie. ART. 596 ART. 459 Amnistia şi graţierea Amnistia şi graţierea (1) Aplicarea amnistiei şi Aplicarea amnistiei, când Dispoziţiile sunt similare cu cele din reglementarea anterioară. a graţierii, atunci când intervine după rămânerea In plus, au fost introduse prevederi noi cu privire la hotărârea care se pronunţă în această intervin după rămânerea definitivă a hotărârii, precum şi materie şi a căii de atac ce poate fi exercitată împotriva ei. definitivă a hotărârii, se aplicarea graţierii se fac de către Astfel, în alin.2 se prevede că judecătorul delegat cu executarea se pronunţă prin încheiere face de către judecătorul un judecător de la instanţa de executorie, dată în camera de consiliu, cu participarea procurorului. delegat cu executarea de la executare, iar dacă cel Totodată, conform alin.3, împotriva încheierii se poate declara contestaţie de către procuror, în instanţa de executare, iar condamnat se află în executarea termen de 3 zile de la pronunţare. Contestaţia este suspensivă de executare.875 dacă cel condamnat se află pedepsei, de către un judecător Prin urmare, prevederea alin.2, conform căreia judecătorul se pronunţă prin încheiere în executarea pedepsei, de de la instanţa corespunzătoare executorie, vine în contradicţie cu cea de la alin.3, potrivit cu care contestaţia formulată de către judecătorul delegat în a cărei circumscripţie se află procuror este suspensivă de executare. cu executarea de la locul de deţinere sau unitatea instanţa corespunzătoare unde se execută pedeapsa la în a cărei circumscripţie se locul de muncă. află locul de deţinere. (2) Judecătorul se pronunţă prin încheiere executorie, dată în camera de consiliu, cu participarea procurorului. (3) Împotriva încheierii pronunţate potrivit alin. (2) se poate declara contestaţie de către procuror, în termen de 3 zile de la pronunţare. Contestaţia este suspensivă de executare. CAPITOLUL IV CAPITOLUL IV Dispoziţii comune DISPOZIŢII COMUNE ART. 597 ART. 460 Procedura la instanţa de Procedura la instanţa de executare executare Reglementările sunt în parte similare. (1) Când rezolvarea Când rezolvarea situaţiilor Un prim element de noutate este cel prev. în teza a II-a a alin.1 al art.597 din NCPP, conform situaţiilor reglementate în reglementate în prezentul titlu căruia la judecarea cazurilor de întrerupere a executării pedepsei închisorii sau a detenţiunii pe prezentul titlu este dată în este dată în competenţa viaţă se citează şi administraţia penitenciarului în care execută pedeapsa condamnatul. competenţa instanţei de instanţei de executare, Totodată, în alin.7 şi 8 sunt introduse dispoziţii noi cu privire la calea de atac exercitată executare, preşedintele preşedintele dispune citarea împotriva hotărârilor pronunţate în primă instanţă în materia executării – contestaţie la completului de judecată părţilor interesate şi ia măsuri instanţa ierarhic superioară, în termen de 3 zile de la comunicare. dispune citarea părţilor pentru desemnarea unui interesate şi, în cazurile apărător din oficiu, în cazurile prevăzute la art. 90, ia prevăzute în art. 171. măsuri pentru desemnarea876 unui avocat din oficiu. La Condamnatul arestat este judecarea cazurilor de adus la judecată. întrerupere a executării pedepsei închisorii sau a Participarea procurorului este detenţiunii pe viaţă se obligatorie. citează şi administraţia După concluziile procurorului penitenciarului în care şi ascultarea părţilor, instanţa se execută pedeapsa pronunţă prin sentinţă. condamnatul. Dispoziţiile cuprinse în partea (2) Condamnatul aflat în specială, titlul II, care nu sunt stare de detenţie sau contrare dispoziţiilor din acest internat într-un centru capitol, se aplică în mod educativ este adus la corespunzător. judecată. Dispoziţiile alineatelor (3) Participarea precedente se aplică şi în cazul procurorului este în care rezolvarea uneia din obligatorie. situaţiile reglementate în (4) După ascultarea prezentul titlu este dată în concluziilor procurorului şi competenţa instanţei în a cărei a părţilor, instanţa se circumscripţie se află locul de pronunţă prin sentinţă. deţinere sau unitatea unde cel (5) Dispoziţiile cuprinse condamnat execută pedeapsa. în titlul III al părţii speciale Soluţia se comunică instanţei de privind judecata care nu executare. sunt contrare dispoziţiilor prezentului capitol se aplică în mod corespunzător. (6) Dispoziţiile alin. (1) - (5) se aplică şi în cazul în care rezolvarea uneia dintre situaţiile reglementate în prezentul titlu este dată în competenţa instanţei în a cărei circumscripţie se află locul de deţinere. În acest877 caz, soluţia se comunică instanţei de executare. (7) Hotărârile pronunţate în primă instanţă în materia executării potrivit prezentului titlu pot fi atacate cu contestaţie la instanţa ierarhic superioară, în termen de 3 zile de la comunicare. (8) Judecarea contestaţiei la hotărârea primei instanţe se face în şedinţă publică, cu citarea persoanei condamnate. Condamnatul aflat în stare de detenţie sau internat într-un centru educativ este adus la judecată. Participarea procurorului este obligatorie. Decizia instanţei prin care se soluţionează contestaţia este definitivă. Prevederile alin. (5) se aplică în mod corespunzător. ART. 598 ART. 461 Contestaţia la executare Contestaţia la executare In noua reglementare sunt preluate toate cazurile în care se poate face contestaţie la executare, (1) Contestaţia împotriva Contestaţia contra executării cu excepţia situaţiei prevăzute la art.461 alin.1 lit.d, teza a II-a din CPP anterior (orice alt executării hotărârii penale hotărârii penale se poate face în incident ivit în cursul executării). se poate face în următoarele cazuri: De asemenea, a fost înlăturată dispoziţia art.461 alin.3 din CPP de la 1968. următoarele cazuri: a) când s-a pus în executare o Singurul element de noutate este introdus în teza a II-a a alin.2 al art.598, care prevede ipoteze a) când s-a pus în hotărâre care nu era definitivă; noi cu privire la cazul de la lit.c (nelămurirea priveşte o dispoziţie dintr-o hotărâre pronunţată în executare o hotărâre care b) când executarea este apel sau în recurs în casaţie), în raport cu care este stabilită competenţa de judecată. nu era definitivă; îndreptată împotriva altei b) când executarea este persoane decât cea prevăzută în878 îndreptată împotriva altei hotărârea de condamnare; persoane decât cea c) când se iveşte vreo prevăzută în hotărârea de nelămurire cu privire la condamnare; hotărârea care se execută sau c) când se iveşte vreo vreo împiedicare la executare; nelămurire cu privire la d) când se invocă amnistia, hotărârea care se execută prescripţia, graţierea sau orice sau vreo împiedicare la altă cauză de stingere ori de executare; micşorare a pedepsei, precum şi d) când se invocă orice alt incident ivit în cursul amnistia, prescripţia, executării. graţierea sau orice altă În cazurile prevăzute la lit. a), cauză de stingere ori de b) şi d) contestaţia se face, după micşorare a pedepsei. caz, la instanţa prevăzută în alin. (2) În cazurile prevăzute 1 sau 6 al art. 460, iar în cazul la alin. (1) lit. a), b) şi d), prevăzut la lit. c), la instanţa care contestaţia se face, după a pronunţat hotărârea ce se caz, la instanţa prevăzută la execută. art. 597 alin. (1) sau (6), iar Contestaţia împotriva actelor în cazul prevăzut la alin. (1) de executare privind confiscarea lit. c), la instanţa care a averii se soluţionează de pronunţat hotărârea ce se instanţa civilă, potrivit legii execută. În cazul în care civile. nelămurirea priveşte o dispoziţie dintr-o hotărâre pronunţată în apel sau în recurs în casaţie, competenţa revine, după caz, instanţei de apel sau Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. ART. 599 ART. 462 Rezolvarea contestaţiei Rezolvarea contestaţiei Dispoziţiile din legea nouă referitoare la procedura rezolvării contestaţiei la executare sunt la executare (1) Procedura de rezolvare a similare cu cele din reglementarea anterioară. (1) Procedura de contestaţiei la executare este In plus, legea nouă prevede posibilitatea retragerii cererii de condamnat sau de procuror, rezolvare a contestaţiei la cea prevăzută în art. 460. atunci când este formulată de acesta (alin.3).879 executare este cea (2) În cazul arătat în art. 461 Totodată, în alin.4 se prevede expres că după pronunţarea soluţiei definitive ca urmare a prevăzută la art. 597. lit. d), dacă din hotărârea pusă în admiterii contestaţiei la executare, se face o nouă punere în executare conform procedurii (2) În cazul arătat la art. executare nu rezultă datele şi prevăzute de prezentul titlu. 598 alin. (1) lit. d), dacă din situaţiile de existenţa cărora hotărârea pusă în depinde soluţionarea executare nu rezultă datele contestaţiei, constatarea şi situaţiile de existenţa acestora se face de către cărora depinde instanţa competentă să judece soluţionarea contestaţiei, contestaţia. constatarea acestora se face de către instanţa competentă să judece contestaţia. (3) Cererea poate fi retrasă de condamnat sau de procuror, când este formulată de acesta. (4) După pronunţarea soluţiei definitive ca (3) Cererile ulterioare de urmare a admiterii contestaţie la executare sunt contestaţiei la executare, inadmisibile dacă există se face o nouă punere în identitate de persoană, de temei executare conform legal, de motive şi de apărări. procedurii prevăzute de prezentul titlu. (5) Cererile ulterioare de contestaţie la executare sunt inadmisibile dacă există identitate de persoană, de temei legal, de motive şi de apărări ART. 600 ART. 463 Contestaţia privind Contestaţia privitoare la Reglementările sunt similare. executarea dispoziţiilor dispoziţiile civile civile Contestaţia privitoare la (1) Contestaţia privind executarea dispoziţiilor civile ale880 executarea dispoziţiilor hotărârii se face, în cazurile civile ale hotărârii se face, prevăzute în art. 461 lit. a) şi b), în cazurile prevăzute la art. la instanţa de executare 598 alin. (1) lit. a) şi b), la prevăzută în art. 460, iar în cazul instanţa de executare prevăzut în art. 461 lit. c), la prevăzută la art. 597, iar în instanţa care a pronunţat cazul prevăzut la art. 598 hotărârea ce se execută. alin. (1) lit. c), la instanţa Procedura de rezolvare a care a pronunţat hotărârea acestei contestaţii este cea ce se execută. Dispoziţiile prevăzută în art. 460 alin. 1 şi 2. art. 598 alin. (2) teza a II-a Contestaţia împotriva actelor se aplică în mod de executare se soluţionează de corespunzător. către instanţa civilă potrivit legii (2) Dispoziţiile art. 597 civile. alin. (1) - (5) se aplică în mod corespunzător. (3) Contestaţia împotriva actelor de executare se soluţionează de către instanţa civilă potrivit legii civile. ART. 601 ART. 464 Contestaţia privitoare la Contestaţia privitoare la Reglementările sunt similare. amenzile judiciare amenzile judiciare (1) Contestaţia împotriva Contestaţia contra executării executării amenzilor amenzilor judiciare se judiciare se soluţionează de soluţionează de către instanţa către instanţa care le-a pus care le-a pus în executare. în executare. (2) Dispoziţiile art. 597 alin. (1) - (5) se aplică în mod corespunzător.