LEGE Nr. 1/2011 din 5 ianuarie 2011 Legea educaţiei naţionale Text în vigoare începând cu data de 5 iunie 2022 REALIZATOR: COMPANIA DE INFORMATICĂ NEAMŢ Text actualizat prin produsul informatic legislativ LEX EXPERT în baza actelor normative modificatoare, publicate în Monitorul Oficial al României, Partea I, până la 2 iunie 2022. Act de bază #B: Legea nr. 1/2011, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 18 din 10 ianuarie 2011 Acte modificatoare #M141: Legea nr. 167/2022 #M140: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 69/2022 #M139: Legea nr. 127/2022 #M138: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 20/2022** #M137: Legea nr. 17/2022 #M136: Legea nr. 15/2022 #M135: Legea nr. 14/2022 #M134: Legea nr. 10/2022 #M133: Legea nr. 9/2022 #M132: Legea nr. 323/2021 #M131: Legea nr. 321/2021 #M130: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 130/2021 #M129: Legea nr. 276/2021 #M128: Legea nr. 273/2021 #M127: Legea nr. 271/2021 #M126: Legea nr. 249/2021 #M125: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 100/2021 #M124: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 99/2021 #M123: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 50/2021 #M122: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 41/2021 #M121: Legea nr. 93/2021 #M120: Legea nr. 87/2021 #M119: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 22/2021 #M118: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 8/2021 #M117: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 6/2021#M116: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 226/2020 #M115: Legea nr. 226/2020 #M114: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 171/2020*, respinsă prin Legea nr. 15/2022 (#M136) #M113: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 141/2020 #M112: Legea nr. 187/2020 #M111: Legea nr. 186/2020 #M110: Legea nr. 185/2020 #M109: Legea nr. 184/2020 #M108: Legea nr. 133/2020 #M107: Legea nr. 109/2020 #M106: Legea nr. 103/2020 #M105: Legea nr. 83/2020 #M104: Legea nr. 80/2020 #M103: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 79/2020 #M102: Legea nr. 55/2020 #M101: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 70/2020 #M100: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 58/2020 #M99: Legea nr. 37/2020 #M98: Rectificarea publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 109 din 12 februarie 2020 #M97: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 15/2020 #M96: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 3/2020 #M95: Legea nr. 260/2019 #M94: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 84/2019 #M93: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 79/2019 #M92: Legea nr. 230/2019 #M91: Legea nr. 221/2019 #M90: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 68/2019 #M89: Decizia Curţii Constituţionale nr. 657/2019 #M88: Legea nr. 139/2019 #M87: Legea nr. 114/2019 #M86: Legea nr. 112/2019 #M85: Legea nr. 104/2019 #M84: Legea nr. 103/2019 #M83: Legea nr. 102/2019 #M82: Legea nr. 87/2019 #M81: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 23/2019 #M80: Legea nr. 57/2019 #M79: Legea nr. 56/2019#M78: Legea nr. 48/2019 #M77: Legea nr. 38/2019 #M76: Legea nr. 19/2019 #M75: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 114/2018 #M74: Legea nr. 289/2018 #M73: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 96/2018 #M72: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 87/2018 #M71: Ordonanţa Guvernului nr. 9/2018 #M70: Decizia Curţii Constituţionale nr. 528/2018 #M69: Legea nr. 201/2018 #M68: Decizia Curţii Constituţionale nr. 307/2018 #M67: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 48/2018 #M66: Legea nr. 100/2018** #M65: Legea nr. 95/2018** #M64: Legea nr. 82/2018 #M63: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 25/2018 #M62: Legea nr. 71/2018 #M61: Legea nr. 39/2018 #M60: Legea nr. 2/2018** #M59: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 90/2017 #M58: Rectificarea publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 950 din 29 noiembrie 2017 #M57: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 83/2017** #M56: Legea nr. 211/2017 #M55: Legea nr. 197/2017 #M54: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 54/2017 #M53: Legea nr. 188/2017 #M52: Legea-cadru nr. 153/2017 #M51: Legea nr. 137/2017 #M50: Legea nr. 90/2017 #M49: Legea nr. 70/2017 #M48: Legea nr. 56/2017 #M47: Legea nr. 11/2017 #M46: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 9/2017 #M45: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 2/2017 #M44: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 99/2016 #M43: Rectificarea publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 1027 din 21 decembrie 2016 #M42: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 96/2016 #M41: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 81/2016#M40: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 69/2016 #M39: Legea nr. 141/2016 #M38: Legea nr. 140/2016 #M37: Legea nr. 118/2016 #M36: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 4/2016 #M35: Legea nr. 6/2016 #M34: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 41/2015 #M33: Ordonanţa Guvernului nr. 20/2015** #M32: Legea nr. 220/2015 #M31: Legea nr. 153/2015 #M30: Legea nr. 118/2015 #M29: Legea nr. 95/2015 #M28: Decizia Curţii Constituţionale nr. 669/2014 #M27: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 94/2014 #M26: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 83/2014 #M25: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 74/2014** #M24: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 58/2014** #M23: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 49/2014 #M22: Legea nr. 70/2014** #M21: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 16/2014 #M20: Decizia Curţii Constituţionale nr. 106/2014 #M19: Legea nr. 1/2014 #M18: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 117/2013 #M17: Legea nr. 356/2013 #M16: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 107/2013** #M15: Legea nr. 314/2013** #M14: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 103/2013 #M13: Decizia Curţii Constituţionale nr. 397/2013 #M12: Ordonanţa Guvernului nr. 29/2013 #M11: Legea nr. 206/2013 #M10: Legea nr. 62/2013 #M9: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 14/2013 #M8: Legea nr. 5/2013 #M7: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 92/2012 #M6: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 84/2012 #M5: Legea nr. 187/2012 #M4: Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 21/2012 #M3: Rectificarea publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 41 din 18 ianuarie 2012 #M2: Legea nr. 283/2011#M1: Legea nr. 166/2011 În lista de mai sus, actele normative marcate cu asterisc (*) sunt modificate, abrogate sau respinse şi modificările efectuate prin aceste acte normative asupra Legii nr. 1/2011 nu mai sunt de actualitate. Actele normative marcate cu două asteriscuri (**) se referă la derogări sau excepţii de la Legea nr. 1/2011 sau conţin modificări/abrogări efectuate asupra acestor derogări sau excepţii. Modificările şi completările efectuate prin actele normative enumerate mai sus sunt scrise cu font italic. În faţa fiecărei modificări sau completări este indicat actul normativ care a efectuat modificarea sau completarea respectivă, în forma #M1, #M2 etc. #B Parlamentul României adoptă prezenta lege. TITLUL I Dispoziţii generale ART. 1 Prezenta lege asigură cadrul pentru exercitarea sub autoritatea statului român a dreptului fundamental la învăţătură pe tot parcursul vieţii. Legea reglementează structura, funcţiile, organizarea şi funcţionarea sistemului naţional de învăţământ de stat, particular şi confesional. ART. 2 (1) Legea are ca viziune promovarea unui învăţământ orientat pe valori, creativitate, capacităţi cognitive, capacităţi volitive şi capacităţi acţionale, cunoştinţe fundamentale şi cunoştinţe, competenţe şi abilităţi de utilitate directă, în profesie şi în societate. (2) Misiunea asumată de lege este de formare, prin educaţie, a infrastructurii mentale a societăţii româneşti, în acord cu noile cerinţe, derivate din statutul României de ţară membră a Uniunii Europene şi din funcţionarea în contextul globalizării, şi de generare sustenabilă a unei resurse umane naţionale înalt competitive, capabilă să funcţioneze eficient în societatea actuală şi viitoare. (3) Idealul educaţional al şcolii româneşti constă în dezvoltarea liberă, integrală şi armonioasă a individualităţii umane, în formarea personalităţii autonome şi în asumarea unui sistem de valori care sunt necesare pentru împlinirea şi dezvoltarea personală, pentru dezvoltarea spiritului antreprenorial, pentru participareacetăţenească activă în societate, pentru incluziune socială şi pentru angajare pe piaţa muncii. (4) Statul asigură cetăţenilor României drepturi egale de acces la toate nivelurile şi formele de învăţământ preuniversitar şi superior, precum şi la învăţarea pe tot parcursul vieţii, fără nicio formă de discriminare. (5) Aceleaşi drepturi se asigură şi cetăţenilor celorlalte state membre ale Uniunii Europene, ai statelor aparţinând Spaţiului Economic European şi ai Confederaţiei Elveţiene. (6) Drepturile prevăzute la alin. (4) sunt recunoscute în mod egal minorilor care solicită sau au dobândit o formă de protecţie în România, minorilor străini şi minorilor apatrizi a căror şedere pe teritoriul României este oficial recunoscută conform legii. (7) În România învăţământul constituie prioritate naţională. ART. 3 Principiile care guvernează învăţământul preuniversitar şi superior, precum şi învăţarea pe tot parcursul vieţii din România sunt: a) principiul echităţii - în baza căruia accesul la învăţare se realizează fără discriminare; b) principiul calităţii - în baza căruia activităţile de învăţământ se raportează la standarde de referinţă şi la bune practici naţionale şi internaţionale; c) principiul relevanţei - în baza căruia educaţia răspunde nevoilor de dezvoltare personală şi social-economice; d) principiul eficienţei - în baza căruia se urmăreşte obţinerea de rezultate educaţionale maxime, prin gestionarea resurselor existente; e) principiul descentralizării - în baza căruia deciziile principale se iau de către actorii implicaţi direct în proces; f) principiul răspunderii publice - în baza căruia unităţile şi instituţiile de învăţământ răspund public de performanţele lor; g) principiul garantării identităţii culturale a tuturor cetăţenilor români şi dialogului intercultural; h) principiul asumării, promovării şi păstrării identităţii naţionale şi a valorilor culturale ale poporului român; i) principiul recunoaşterii şi garantării drepturilor persoanelor aparţinând minorităţilor naţionale, dreptul la păstrarea, la dezvoltarea şi la exprimarea identităţii lor etnice, culturale, lingvistice şi religioase; j) principiul asigurării egalităţii de şanse; k) principiul autonomiei universitare; l) principiul libertăţii academice; m) principiul transparenţei - concretizat în asigurarea vizibilităţii totale a deciziei şi a rezultatelor, prin comunicarea periodică şi adecvată a acestora;n) principiul libertăţii de gândire şi al independenţei faţă de ideologii, dogme religioase şi doctrine politice; o) principiul incluziunii sociale; p) principiul centrării educaţiei pe beneficiarii acesteia; q) principiul participării şi responsabilităţii părinţilor; r) principiul promovării educaţiei pentru sănătate, inclusiv prin educaţia fizică şi prin practicarea activităţilor sportive; s) principiul organizării învăţământului confesional potrivit cerinţelor specifice fiecărui cult recunoscut; t) principiul fundamentării deciziilor pe dialog şi consultare; u) principiul respectării dreptului la opinie al elevului/studentului ca beneficiar direct al sistemului de învăţământ. ART. 4 Educaţia şi formarea profesională a copiilor, a tinerilor şi a adulţilor au ca finalitate principală formarea competenţelor, înţelese ca ansamblu multifuncţional şi transferabil de cunoştinţe, deprinderi/abilităţi şi aptitudini, necesare pentru: a) împlinirea şi dezvoltarea personală, prin realizarea propriilor obiective în viaţă, conform intereselor şi aspiraţiilor fiecăruia şi dorinţei de a învăţa pe tot parcursul vieţii; b) integrarea socială şi participarea cetăţenească activă în societate; c) ocuparea unui loc de muncă şi participarea la funcţionarea şi dezvoltarea unei economii durabile; d) formarea unei concepţii de viaţă, bazate pe valorile umaniste şi ştiinţifice, pe cultura naţională şi universală şi pe stimularea dialogului intercultural; e) educarea în spiritul demnităţii, toleranţei şi respectării drepturilor şi libertăţilor fundamentale ale omului; f) cultivarea sensibilităţii faţă de problematica umană, faţă de valorile moral- civice şi a respectului pentru natură şi mediul înconjurător natural, social şi cultural. ART. 5 (1) În domeniul educaţiei şi al formării profesionale prin sistemul naţional de învăţământ, dispoziţiile prezentei legi prevalează asupra oricăror prevederi din alte acte normative. În caz de conflict între acestea se aplică dispoziţiile prezentei legi. (2) Orice modificare sau completare a prezentei legi intră în vigoare începând cu prima zi a anului şcolar, respectiv universitar următor celui în care a fost adoptată prin lege. (3) Prin excepţie de la prevederile alin. (2), dispoziţiile prezentei legi care vizează evaluările naţionale de la finalul învăţământului gimnazial sau liceal se aplică începând cu promoţia aflată în primul an al învăţământului gimnazial, respectiv liceal, la data intrării în vigoare a modificării sau a completării.ART. 6 (1) În România sunt valabile numai diplomele recunoscute de statul român, conform legislaţiei în vigoare. (2) Regimul actelor de studii emise de unităţile şi de instituţiile de învăţământ se stabileşte prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului*). (3) Conţinutul şi formatul actelor de studii sunt stabilite prin hotărâre a Guvernului**), iniţiată de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #CIN *) A se vedea: - Ordinul ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice nr. 3844/2016 pentru aprobarea Regulamentului privind regimul actelor de studii şi al documentelor şcolare gestionate de unităţile de învăţământ preuniversitar; - Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 3665/2019 pentru aprobarea Regulamentului privind regimul actelor de studii eliberate cadrelor didactice de către inspectoratele şcolare şi centrele de perfecţionare. **) A se vedea: - Hotărârea Guvernului nr. 728/2016 privind aprobarea conţinutului şi formatului actelor de studii care vor fi eliberate absolvenţilor ciclului II - studii universitare de masterat şi absolvenţilor ciclului I şi ciclului II de studii universitare oferite comasat; - Hotărârea Guvernului nr. 461/2017 privind aprobarea conţinutului şi formatului actelor de studii care vor fi eliberate absolvenţilor şi personalului didactic din sistemul naţional de învăţământ preuniversitar. #B ART. 7 (1) În unităţile, în instituţiile de învăţământ şi în toate spaţiile destinate educaţiei şi formării profesionale sunt interzise activităţile care încalcă normele de moralitate şi orice activităţi care pot pune în pericol sănătatea şi integritatea fizică sau psihică a copiilor şi a tinerilor, respectiv a personalului didactic, didactic auxiliar şi nedidactic, precum şi activităţile de natură politică şi prozelitismul religios. #M91 (1^1) În unităţile de învăţământ şi în toate spaţiile destinate educaţiei şi formării profesionale sunt interzise comportamentele care constau în violenţa psihologică - bullying*). #B (2) Privatizarea unităţilor şi a instituţiilor de învăţământ de stat este interzisă. #CIN*) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării nr. 4343/2020 privind aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor art. 7 alin. (1^1), art. 56^1 şi ale pct. 6^1 din anexa la Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, privind violenţa psihologică - bullying. #B ART. 8*) Pentru finanţarea educaţiei naţionale se alocă anual din bugetul de stat şi din bugetele autorităţilor publice locale minimum 6% din produsul intern brut al anului respectiv. Suplimentar, unităţile şi instituţiile de învăţământ pot obţine şi utiliza autonom venituri proprii. Pentru activitatea de cercetare ştiinţifică se alocă anual, de la bugetul de stat, minimum 1% din produsul intern brut al anului respectiv. #CIN *) Conform art. XI alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 130/2021 (#M130), prevederile art. 8 se aplică începând cu anul 2023. #B ART. 9*) (1) Principiile finanţării învăţământului preuniversitar sunt următoarele: a) transparenţa fundamentării şi alocării fondurilor; b) echitatea distribuirii fondurilor destinate unui învăţământ de calitate; c) adecvarea volumului de resurse în funcţie de obiectivele urmărite; d) predictibilitatea, prin utilizarea unor mecanisme financiare coerente şi stabile; e) eficienţa utilizării resurselor. #M119 (2) Statul asigură finanţarea de bază pentru antepreşcolarii, preşcolarii şi elevii din învăţământul de stat, pentru antepreşcolarii şi preşcolarii din învăţământul particular şi cel confesional, acreditate, pentru elevii din învăţământul general obligatoriu particular şi cel confesional, acreditate, precum şi pentru elevii din unităţile de învăţământ preuniversitar/colegii de nivel postliceal înfiinţate în structura instituţiilor de învăţământ superior de stat. De asemenea, statul asigură finanţarea de bază pentru învăţământul profesional, liceal particular şi cel confesional, acreditate. Finanţarea se face în baza şi în limitele costului standard per elev, per preşcolar sau per antepreşcolar, după caz, după metodologia**) elaborată de Ministerul Educaţiei. #M23 (2^1) Pentru absolvenţii de liceu care nu au susţinut/nu au promovat examenul de bacalaureat naţional, statul poate asigura, din finanţarea de bază sau din alte surse de finanţare, organizarea de cursuri de pregătire pentru examenul de bacalaureat.#M71 (2^2) Finanţarea de bază pentru antepreşcolari, prevăzută la alin. (2), se asigură de către stat, începând cu anul şcolar 2019 - 2020***). #B (3) Învăţământul de stat este gratuit. Pentru unele activităţi, niveluri, cicluri şi programe de studii se pot percepe taxe, în condiţiile stabilite de prezenta lege. #M69 (4) Ministerul Educaţiei Naţionale, prin organismul specializat, stabileşte anual costul standard per antepreşcolar/preşcolar/elev, cost care stă la baza finanţării de bază. De suma aferentă beneficiază toţi antepreşcolarii, preşcolarii şi elevii din învăţământul preuniversitar de stat, precum şi antepreşcolarii, preşcolarii şi elevii din învăţământul general obligatoriu, profesional şi liceal, particular şi confesional, care studiază în unităţi de învăţământ acreditate şi evaluate periodic, conform legislaţiei în vigoare. (5) Finanţarea de bază a învăţământului preuniversitar se face după principiul "resursa financiară urmează elevul", în baza căruia alocaţia bugetară aferentă unui elev, unui preşcolar sau antepreşcolar se transferă la unitatea de învăţământ la care acesta învaţă, cu respectarea prevederilor alin. (2) - (4). #B (6) Învăţământul poate să fie finanţat şi direct de către operatori economici, precum şi de alte persoane fizice sau juridice, în condiţiile legii. (7) Învăţământul poate fi susţinut prin burse, credite de studii, taxe, donaţii, sponsorizări, surse proprii şi alte surse legale. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 9 au fost acordate prin: - art. 35 şi art. 36 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 70/2020 (#M101) privind reglementarea unor măsuri, începând cu data de 15 mai 2020, în contextul situaţiei epidemiologice determinate de răspândirea coronavirusului SARS-CoV-2, pentru prelungirea unor termene, pentru modificarea şi completarea Legii nr. 227/2015 privind Codul fiscal, a Legii educaţiei naţionale nr. 1/2011, precum şi a altor acte normative. Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în nota 5 de la sfârşitul textului actualizat. **) A se vedea şi Hotărârea Guvernului nr. 136/2016 privind aprobarea normelor metodologice pentru determinarea costului standard per antepreşcolar/preşcolar/elev şi stabilirea finanţării de bază de la bugetul de stat, din sume defalcate din T.V.A. prin bugetele locale, pe baza costului standard per antepreşcolar/preşcolar/elev, pentru toţi preşcolarii şi elevii din învăţământul general obligatoriu particular şi confesional acreditat, precum şi pentru cei din învăţământul profesional şi liceal acreditat, particular şi confesional.Menţionăm că, ulterior publicării hotărârii indicate mai sus, art. 9 a fost modificat prin mai multe acte normative. ***) 1. Conform art. II alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 23/2019 (#M81), termenul prevăzut la art. 9 alin. (2^2) se prorogă până la începutul anului şcolar 2021 - 2022. 2. Menţionăm că, ulterior publicării ordonanţei de urgenţă indicate mai sus, art. 9 alin. (2), la care face trimitere art. 9 alin. (2^2), a fost modificat prin art. I pct. 1 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 22/2021 (#M119). #B ART. 10 (1) În România, învăţământul este serviciu de interes public şi se desfăşoară, în condiţiile prezentei legi, în limba română, precum şi în limbile minorităţilor naţionale şi în limbi de circulaţie internaţională. (2) În fiecare localitate se organizează şi funcţionează unităţi de învăţământ sau formaţiuni de studiu cu limba de predare română şi/sau, după caz, cu predarea în limbile minorităţilor naţionale ori se asigură şcolarizarea fiecărui elev în limba sa maternă în cea mai apropiată localitate în care este posibil. (3) Învăţarea în şcoală a limbii române, ca limbă oficială de stat, este obligatorie pentru toţi cetăţenii români. Planurile de învăţământ trebuie să cuprindă numărul de ore necesar şi suficient învăţării limbii române. Autorităţile administraţiei publice asigură condiţiile materiale şi resursele umane care să permită însuşirea limbii române. (4) În sistemul naţional de învăţământ, documentele şcolare şi universitare oficiale, nominalizate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, se întocmesc numai în limba română. Celelalte înscrisuri şcolare şi universitare pot fi redactate în limba de predare. (5) Unităţile şi instituţiile de învăţământ pot efectua şi emite, la cerere, contra cost, traduceri oficiale ale documentelor şi ale altor înscrisuri şcolare şi universitare proprii, cu respectarea prevederilor legale. #M74 ART. 11 (1) Guvernul sprijină învăţământul în limba română în ţările în care trăiesc cetăţeni de etnie română, cetăţeni români cu domiciliul în acele state sau minorităţi vorbitoare de limbă română, oricare ar fi denumirea acestora, cu respectarea legislaţiei statului respectiv. De asemenea, Guvernul poate sprijini înfiinţarea de unităţi şcolare, cu predare în limba română, în conformitate cu legislaţia statului respectiv. (2) Ministerul Educaţiei Naţionale poate organiza, anual, un examen de bacalaureat pentru românii de pretutindeni. Absolvenţii de liceu care îndeplinesccondiţiile prevăzute la alin. (1) pot să fie înscrişi la examenul de bacalaureat în România. (3) Lista probelor, conţinutul programelor, calendarul, metodologia, precum şi modul de organizare şi desfăşurare a examenului se stabilesc de Ministerul Educaţiei Naţionale, printr-o metodologie specifică. (4) Ministerul Educaţiei Naţionale, în colaborare cu Ministerul Afacerilor Externe, prin Institutul Limbii Române, poate organiza unităţi de învăţământ cu predare în limba română pe lângă oficiile diplomatice şi instituţiile culturale ale României în străinătate, poate susţine lectorate în universităţi din străinătate, precum şi cursuri de limbă, cultură şi civilizaţie românească. #B ART. 12 (1) Statul susţine antepreşcolarii, preşcolarii, elevii şi studenţii cu probleme şi nevoi sociale, precum şi pe aceia cu cerinţe educaţionale speciale. #M35 (1^1) Educaţia persoanelor cu tulburări de învăţare (dislexia, disgrafia, discalculia) este asigurată prin metode psihopedagogice consacrate şi prin abordare adecvată, potrivit legii. (1^2) Persoanele cu tulburări de învăţare sunt integrate în învăţământul de masă. #B (2) Statul acordă burse sociale de studii elevilor şi studenţilor proveniţi din familii defavorizate, precum şi celor instituţionalizaţi, în condiţiile legii. (3) Statul acordă premii, burse, locuri în tabere şi alte asemenea stimulente elevilor şi studenţilor cu performanţe şcolare şi universitare, precum şi cu rezultate remarcabile în educaţia şi formarea lor profesională sau în activităţi culturale şi sportive. (4) Elevii şi studenţii care beneficiază de burse sociale de studii pot primi şi burse pentru performanţe şcolare şi universitare. (5) Statul şi alţi factori interesaţi susţin financiar activităţile de performanţă, de nivel naţional şi internaţional, ale elevilor şi studenţilor. (6) Statul garantează dreptul la educaţie al tuturor persoanelor cu cerinţe educaţionale speciale. Învăţământul special şi special integrat sunt parte componentă a sistemului naţional de învăţământ preuniversitar. (7) Învăţământul special şi special integrat reprezintă o formă de instruire şcolară diferenţiată, adaptată, precum şi o formă de asistenţă educaţională, socială şi medicală complexă, destinată persoanelor cu cerinţe educaţionale speciale. (8) Elevii care în localitatea de domiciliu nu au posibilitatea de a învăţa într-o unitate de învăţământ vor fi sprijiniţi prin decontarea cheltuielilor de transport lacea mai apropiată unitate de învăţământ sau vor primi cazare şi masă gratuite în internatele şcolare, cu excepţia celor înscrişi în învăţământul postliceal. #M139 (8^1) Elevii înscrişi în învăţământul profesional şi tehnic cu durata de minimum 3 ani, precum şi elevii din învăţământul dual pot beneficia de masă gratuită în cantinele şcolare sau prin servicii de catering şi cazare gratuită în internatele şcolare. Cheltuielile pentru cazarea şi masa acestora se pot asigura, în limita sumelor prevăzute distinct cu această destinaţie, şi din bugetele locale ale comunelor, oraşelor, municipiilor sau ale judeţelor, după caz, prin hotărâri ale autorităţilor deliberative ale acestora. #M41 (9) În cazul elevilor care frecventează învăţământul dual în altă unitate administrativ-teritorială decât cea de domiciliu, decontarea cheltuielilor de transport şi facilităţile de cazare şi masă gratuite prevăzute la alin. (8) se acordă, conform prevederilor prezentei legi, indiferent de oferta de educaţie şi formare profesională disponibilă în localitatea de domiciliu. #B ART. 13 (1) Învăţarea pe tot parcursul vieţii este un drept garantat de lege. (2) Învăţarea pe tot parcursul vieţii include totalitatea activităţilor de învăţare realizate de fiecare persoană, începând cu educaţia timpurie, în scopul dobândirii de cunoştinţe, formării de deprinderi/abilităţi şi dezvoltării de aptitudini semnificative din perspectivă personală, civică, socială şi/sau ocupaţională. ART. 14 (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului proiectează, fundamentează şi aplică strategiile naţionale în domeniul educaţiei, cu consultarea asociaţiilor reprezentative ale profesorilor, structurilor asociative reprezentative ale părinţilor, Consiliului Naţional al Rectorilor, structurilor asociative ale universităţilor şi şcolilor de stat, particulare şi confesionale, Consiliului Minorităţilor Naţionale, sindicatelor reprezentative din învăţământ, asociaţiilor reprezentative ale elevilor, asociaţiilor reprezentative ale studenţilor, autorităţilor administraţiei publice, mediului de afaceri şi organizaţiilor neguvernamentale finanţatoare care susţin programe educative/federaţii ale furnizorilor de servicii sociale. (2) Statul încurajează dezvoltarea parteneriatului public-privat. ART. 15 (1) Cultele recunoscute oficial de stat pot solicita Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului organizarea unui învăţământ teologic specific în cadrul învăţământului de stat în universităţile de stat existente, ca facultăţi cu dublă subordonare, destinat pregătirii personalului de cult şi activităţii social-misionare acultelor, numai pentru absolvenţii învăţământului liceal, proporţional cu ponderea numerică a fiecărui cult în configuraţia religioasă a ţării, potrivit recensământului oficial. Înfiinţarea, organizarea şi funcţionarea acestui învăţământ se realizează potrivit legii. (2) Cultele recunoscute de stat au dreptul de a organiza învăţământ confesional prin înfiinţarea şi administrarea propriilor unităţi şi instituţii de învăţământ particular, conform prevederilor prezentei legi. TITLUL II Învăţământul preuniversitar CAPITOLUL I Dispoziţii generale #M79 ART. 16 (1) Învăţământul general obligatoriu cuprinde învăţământul primar, învăţământul gimnazial şi primii 2 ani ai învăţământului secundar superior. Învăţământul secundar superior şi grupa mare din învăţământul preşcolar devin obligatorii până cel mai târziu în anul 2020, grupa mijlocie până cel mai târziu în anul 2023, iar grupa mică până în anul 2030. (2) Frecventarea învăţământul obligatoriu poate înceta la forma cu frecvenţă la 18 ani. #B (3) În scopul realizării finalităţilor educaţiei şi a formării profesionale prin sistemul naţional de învăţământ, învăţământul liceal de stat este generalizat şi gratuit. #M91 (4) *) În vederea asigurării accesului la învăţământul general obligatoriu prevăzut la alin. (1), unităţile de învăţământ preuniversitar au obligaţia de a înscrie persoanele care nu deţin un cod numeric personal. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului afacerilor interne şi al ministrului educaţiei nr. 165/2021/3080/2022 pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor art. 16 alin. (4) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011 referitoare la obligaţia unităţilor de învăţământ preuniversitar de a înscrie persoanele care nu deţin un cod numeric personal. #B ART. 17Pe durata şcolarizării în învăţământul preuniversitar, cu excepţia învăţământului postliceal, copiii beneficiază de alocaţia de stat pentru copii, în condiţiile legii. ART. 18*) (1) Planurile-cadru ale învăţământului primar, gimnazial, liceal şi profesional includ religia ca disciplină şcolară, parte a trunchiului comun. Elevilor aparţinând cultelor recunoscute de stat, indiferent de numărul lor, li se asigură dreptul constituţional de a participa la ora de religie, conform confesiunii proprii. #M31 (2) Înscrierea elevului pentru a frecventa orele de religie se face prin cerere scrisă a elevului major, respectiv a părintelui sau a tutorelui legal instituit pentru elevul minor. Schimbarea acestei opţiuni se face tot prin cerere scrisă a elevului major, respectiv a părintelui sau a tutorelui legal instituit pentru elevul minor. În cazul în care elevul nu frecventează orele de religie, situaţia şcolară se încheie fără disciplina Religie. În mod similar se procedează şi pentru elevul căruia, din motive obiective, nu i s-au asigurat condiţiile pentru frecventarea orelor la această disciplină. #B (3) Disciplina Religie poate fi predată numai de personalul didactic calificat conform prevederilor prezentei legi şi abilitat în baza protocoalelor încheiate între Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi cultele religioase recunoscute oficial de stat. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării ştiinţifice nr. 5232/2015 privind aprobarea Metodologiei de organizare a predării disciplinei Religie în învăţământul preuniversitar. #M129 ART. 18^1*) (1) Planurile-cadru ale învăţământului liceal şi profesional includ "Istoria Evreilor. Holocaustul" ca disciplină şcolară, parte a trunchiului comun. (2) Programa şcolară, manualele, materialele didactice şi metodologiile specifice pentru disciplina "Istoria Evreilor. Holocaustul" se elaborează de către Ministerul Educaţiei, în colaborare cu Institutul Naţional pentru Studierea Holocaustului din România "Elie Wiesel" şi membrii Consiliului de onoare prevăzut la art. 6 alin. (1) din Legea nr. 174/2019 privind înfiinţarea Muzeului Naţional de Istorie a Evreilor şi al Holocaustului din România, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 820 din 9 octombrie 2019, şi se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei.(3) Cadrele didactice care predau disciplina "Istoria Evreilor. Holocaustul" pot beneficia de pregătire profesională şi cursuri de perfecţionare de specialitate, în ţară sau în străinătate. #CIN *) Conform art. III din Legea nr. 276/2021 (#M129), disciplina şcolară prevăzută la art. 18^1 se include în planurile-cadru ale învăţământului liceal şi profesional ca parte a trunchiului comun începând cu anul şcolar 2023 - 2024. #B ART. 19*) (1) În sistemul naţional de învăţământ, unităţile de învăţământ de stat au personalitate juridică dacă se organizează şi funcţionează, după caz, astfel: a) cu minimum 300 de elevi; b) cu minimum 300 de elevi, preşcolari şi antepreşcolari; c) cu minimum 150 de preşcolari şi antepreşcolari; d) cu minimum 100 de elevi şi/sau preşcolari, în cazul unităţilor de învăţământ special. #M64 (1^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), se pot organiza unităţi de învăţământ de stat cu personalitate juridică cu efective mai mici de elevi, dar nu mai puţin de 100 de elevi, care să ofere educaţie şi formare profesională prin învăţământul dual. În cazul în care nu se mai întrunesc caracteristicile învăţământului dual prevăzute la art. 25 alin. (4) şi cerinţele pentru organizarea acestuia, prevăzute la art. 25 alin. (5), unitatea de învăţământ intră în structura sau funcţionează ca structură, după caz, a unei alte unităţi de învăţământ cu personalitate juridică din localitate. #B (2) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), în unităţile administrativ-teritoriale în care numărul total al elevilor, preşcolarilor şi antepreşcolarilor nu se încadrează în prevederile alin. (1), se organizează o singură unitate de învăţământ cu personalitate juridică. #M67 (3) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), în funcţie de necesităţile locale, se organizează, la cererea părinţilor, tutorilor legali sau a cultelor recunoscute de stat, în condiţiile legii, cu respectarea prevederilor Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, grupe, clase sau unităţi de învăţământ preuniversitar cu personalitate juridică, cu predare în limba română sau în limbile minorităţilor naţionale. #M71(3^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), unităţile de învăţământ care şcolarizează pe filiera vocaţională, cu profil teologic, la cererea cultelor recunoscute de stat, pot funcţiona cu efective mai mici de elevi şi cu menţinerea personalităţii juridice. #B (4) Pentru asigurarea accesului egal la educaţie şi formare profesională, autorităţile administraţiei publice locale, în baza avizului conform al inspectoratelor şcolare, aprobă organizarea, funcţionarea şi, după caz, dizolvarea unor structuri de învăţământ, fără personalitate juridică - ca părţi ale unei unităţi de învăţământ cu personalitate juridică - şi subordonate aceluiaşi ordonator principal de credite, în condiţiile legii. (5) În cazul unităţilor de învăţământ confesional preuniversitar de stat existente la data intrării în vigoare a prezentei legi, cultele respective şi Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului au obligaţia ca, în termen de 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentei legi să elaboreze o metodologie de funcţionare aprobată prin hotărâre a Guvernului, care stabileşte relaţia juridică, patrimonială, financiară şi administrativă. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 19 au fost acordate prin: - art. 12 alin. (14) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 104/2001 privind organizarea şi funcţionarea Poliţiei de Frontieră Române, cu modificările ulterioare; - art. 29^1 alin. (10) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei, cu modificările ulterioare. Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în pct. 12.1 şi pct. 12.9 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. #B ART. 20 (1) Autorităţile administraţiei publice locale asigură, în condiţiile legii, buna desfăşurare a învăţământului preuniversitar în localităţile în care acestea îşi exercită autoritatea. (2) Neîndeplinirea de către autorităţile administraţiei publice locale a obligaţiilor ce le revin în organizarea şi funcţionarea învăţământului preuniversitar se sancţionează conform legii. ART. 21 (1) Sistemul de învăţământ preuniversitar are caracter deschis. În învăţământul preuniversitar, trecerea elevilor de la o unitate şcolară la alta, de la o clasă la alta, de la un profil la altul şi de la o filieră la alta este posibilă în condiţiile stabilite prinmetodologia elaborată de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (2) Elevii din învăţământul preuniversitar de stat şi particular se pot transfera la alte unităţi de învăţământ de stat sau particular, cu acordul unităţii primitoare. (3) Statul garantează dreptul la educaţie diferenţiată, pe baza pluralismului educaţional, în acord cu particularităţile de vârstă şi individuale. (4) Elevii cu performanţe şcolare excepţionale pot promova 2 ani de studii într- un an şcolar la decizia unităţii de învăţământ, pe baza unei metodologii naţionale aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. CAPITOLUL II Structura sistemului naţional de învăţământ preuniversitar SECŢIUNEA 1 Dispoziţii generale ART. 22*) (1) Sistemul naţional de învăţământ preuniversitar este constituit din ansamblul unităţilor de învăţământ de stat, particulare şi confesionale autorizate/acreditate. (2) Învăţământul preuniversitar este organizat pe niveluri, forme de învăţământ şi, după caz, filiere şi profiluri şi asigură condiţiile necesare pentru dobândirea competenţelor-cheie şi pentru profesionalizarea progresivă. #M67 (3) Unităţile de învăţământ de stat, particulare şi confesionale se înfiinţează prin ordin al ministrului educaţiei naţionale, în baza acreditării unui nivel de învăţământ, în condiţiile prevăzute de art. 31 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare. (4) Procesul de înfiinţare a unei unităţi de învăţământ preuniversitar cuprinde 2 etape, care se desfăşoară astfel: a) orice persoană juridică de drept public sau privat, interesată în furnizarea de educaţie, se supune procesului de evaluare şi parcurge procedura de autorizare de funcţionare provizorie, stabilită prin art. 30 al Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, pentru a deveni organizaţie furnizoare de educaţie. Autorizaţia de funcţionare provizorie se acordă pentru fiecare nivel de învăţământ, pentru fiecare filieră, profil şi specializare/calificare profesională, pentru fiecare program de studii, pe fiecare limbă de predare, pe fiecare formă de învăţământ, pe fiecare locaţie, după caz, prin ordin al ministrului educaţiei naţionale, la propunerea Agenţiei Române de Asigurare a Calităţii înÎnvăţământul Preuniversitar, denumită în continuare ARACIP, transmisă în termen de cel mult 30 de zile de la finalizarea evaluării, cu respectarea prevederilor legale în vigoare; b) furnizorul de educaţie autorizat să funcţioneze provizoriu, care îndeplineşte condiţiile de acreditare, parcurge procedura prevăzută de art. 31 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare. Acreditarea în învăţământul preuniversitar se acordă pentru fiecare nivel de învăţământ, pentru fiecare filieră, profil şi specializare/calificare profesională, pentru fiecare program de studii, pe fiecare limbă de predare, pe fiecare formă de învăţământ, pe fiecare locaţie, după caz, prin ordin al ministrului educaţiei naţionale, la propunerea ARACIP, transmisă în termen de maximum 20 de zile de la finalizarea evaluării, cu respectarea prevederilor legale în vigoare. (5) Ordinele ministrului educaţiei naţionale prevăzute la alin. (4) se comunică, în termen de 5 zile de la emitere, autorităţilor publice locale, în vederea includerii în reţeaua şcolară a furnizorului de educaţie sau a unităţii de învăţământ, după caz. (6) Actele prin care se poate manifesta voinţa oricărei persoane juridice publice sau private de a deveni organizaţie furnizoare de educaţie se materializează, după caz, prin: a) hotărâre a autorităţilor publice locale privind necesitatea de a înfiinţa o unitate de învăţământ preuniversitar, de stat, cu respectarea prevederilor legale în vigoare; b) hotărâre a persoanei juridice private privind intenţia de înfiinţare a unei unităţi de învăţământ, adoptată/aprobată conform statutului propriu, cu respectarea prevederilor legale în vigoare; c) hotărâre a conducerii cultului recunoscut oficial de stat privind intenţia de înfiinţare a unei unităţi de învăţământ, adoptată/aprobată conform statutului propriu, cu respectarea prevederilor legale în vigoare; d) ordin al ministrului educaţiei naţionale emis în vederea aplicării prevederilor art. 61 alin. (4^1) şi/sau a prevederilor art. 29^1 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, privind necesitatea de a înfiinţa/reorganiza una sau mai multe unităţi de învăţământ preuniversitar, de stat. (7) Prin ordinul de acreditare prevăzut la alin. (4) lit. b) se înfiinţează şi se acordă personalitate juridică, după cum urmează: a) de drept privat şi de utilitate publică, pentru unităţile particulare de învăţământ preuniversitar, înfiinţate din iniţiativa şi cu resursele unor persoane juridice de drept privat;b) de drept privat şi de utilitate publică, pentru unităţile de învăţământ preuniversitar confesional, înfiinţate din iniţiativa, cu resursele şi potrivit cerinţelor specifice fiecărui cult recunoscut de stat; c) de drept public, pentru unităţile de învăţământ preuniversitar, de stat. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 22 au fost acordate prin: - art. 29^1 alin. (10) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei, cu modificările ulterioare. Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în pct. 12.9 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. #M67 ART. 22^1 (1) Unităţile de învăţământ preuniversitar de stat, acreditate cu personalitate juridică, pot fi supuse procesului de reorganizare, în cazuri justificate în vederea asigurării accesului egal la educaţie şi formare profesională, a eficientizării şi asigurării/menţinerii standardelor de calitate, cu respectarea prevederilor legale în vigoare. (2) Unităţile de învăţământ particular/confesional acreditate sau autorizate să funcţioneze provizoriu pot solicita din motive întemeiate Ministerului Educaţiei Naţionale intrarea în proces de reorganizare. (3) Reorganizarea prevăzută la alin. (1) sau la alin. (2) se poate realiza prin operaţiunea de fuziune sau prin divizare, după caz, la iniţiativa: a) autorităţilor publice locale, în cazul unităţilor de învăţământ de stat, ce funcţionează în unitatea administrativ-teritorială; b) inspectoratelor şcolare judeţene sau al Municipiului Bucureşti, în cazul unităţilor de învăţământ de stat; c) persoanelor juridice de drept privat care au participat la înfiinţarea unităţilor particulare de învăţământ; d) cultelor recunoscute oficial de stat, care au participat la înfiinţarea de structuri sau de unităţi de învăţământ confesionale; e) Ministerului Educaţiei Naţionale în cazul unităţilor de învăţământ de stat, particulare sau confesionale; f) Ministerului Apărării Naţionale, Ministerului Afacerilor Interne, Ministerului Justiţiei şi a altor instituţii cu atribuţii în domeniile apărării, ordinii publice şi securităţii naţionale în cazul unităţilor de învăţământ militar preuniversitar. (4) În situaţia în care entităţile prevăzute la alin. (3) lit. a) şi b) au opinii divergente cu privire la procesul de reorganizare, Ministerul Educaţiei Naţionale decide cu privire la procesul de reorganizare, cu respectarea prevederilor legale în vigoare.(5) Ministerul Educaţiei Naţionale prin direcţiile de specialitate competente, precum şi prin Direcţia Minorităţi, în cazul unităţilor cu predare în limbile minorităţilor naţionale, stabileşte şi propune ARACIP, pentru situaţiile prevăzute la alin. (3) lit. e) şi la alin. (4), unităţile de învăţământ care intră în proces de reorganizare. (6) Entităţile prevăzute la alin. (3) transmit ARACIP, până cel mai târziu la data de 31 august a fiecărui an şcolar, lista unităţilor pentru care se propune reorganizarea. (7) ARACIP, pe baza constatărilor privind asigurarea standardelor de calitate pentru componentele organizatorice ale unităţilor de învăţământ care intră în proces de reorganizare, propune ministrului educaţiei naţionale, după caz, ordinul privind unităţile de învăţământ rezultate în urma reorganizării. (8) Unităţile de învăţământ rezultate în urma procesului de reorganizare se includ, de drept, în reţeaua şcolară, cu respectarea prevederilor legale în vigoare. (9) Procesul de reorganizare se finalizează cel mai târziu, până la începutul noului an şcolar. (10) Procesul de reorganizare se poate realiza prin una dintre următoarele operaţiuni: a) fuziune; b) divizare. (11) Fuziunea se poate realiza în două moduri: a) prin absorbţie; b) prin contopire. (12) Divizarea se poate realiza în două moduri: a) prin absorbţie; b) prin constituirea unei noi unităţi de învăţământ. #M67 ART. 22^2 (1) Reorganizarea prin operaţiunea fuziunii prin absorbţie se poate realiza, în cazuri justificate, prin includerea unei unităţi de învăţământ acreditate, denumită unitate absorbită, într-o altă unitate de învăţământ acreditată, denumită unitate absorbantă. (2) Reorganizarea prin operaţiunea fuziunii prin contopire se poate realiza, în cazuri justificate, prin unirea a două sau a mai multor unităţi de învăţământ acreditate, pentru a constitui o nouă unitate de învăţământ acreditată. (3) Unităţile de învăţământ, supuse procesului de reorganizare prin una din operaţiunile prevăzute la alin. (1) sau alin. (2), pot avea în structură componente organizatorice, de tipul: nivel de învăţământ, filieră, profil cu specializări/calificări profesionale, programe de studii, care sunt autorizate să funcţioneze provizoriu, pentru care, după reorganizare, se urmează procedura deacreditare în condiţiile art. 31 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare. (4) Finalizarea operaţiunii de fuziune prin absorbţie sau prin contopire se realizează prin ordin al ministrului educaţiei naţionale, la propunerea ARACIP, pe baza constatărilor privind asigurarea standardelor de calitate, în care sunt stabilite, cu respectarea prevederilor legale în vigoare, cel puţin, următoarele elemente: a) noua structură a unităţii de învăţământ; b) drepturile şi obligaţiile dobândite, după caz, de către unitatea de învăţământ absorbantă sau constituită prin operaţiunea de fuziune prin contopire; c) desfiinţarea unităţii de învăţământ absorbite integral sau, după caz, a unităţilor de învăţământ contopite; d) menţinerea acreditării pentru unitatea de învăţământ absorbantă, respectiv transferul acreditării la unitatea nou-constituită prin contopire. (5) Unitatea de învăţământ absorbantă, rezultată în urma operaţiunii de fuziune prin absorbţie, este acreditată şi are obligaţia de a solicita evaluarea periodică, în termen de cel mult un an, de la finalizarea operaţiunii de absorbţie. (6) Unitatea de învăţământ nou-rezultată, în urma operaţiunii de fuziune prin contopire, este acreditată şi are obligaţia de a solicita evaluarea periodică, în termen de cel mult un an, de la finalizarea operaţiunii de contopire. (7) Dacă ARACIP constată, în urma evaluării externe periodice, că nu se poate asigura menţinerea standardelor de calitate, în urma procesului de reorganizare, sprijină Ministerul Educaţiei Naţionale în vederea identificării unei alte soluţii, în condiţiile legii. #M67 ART. 22^3 (1) Divizarea prin absorbţie se poate realiza prin absorbţia de către o unitate de învăţământ acreditată, de la una sau de la mai multe unităţi de învăţământ acreditate, de componente organizatorice, de tipul: a) nivel de învăţământ acreditat/autorizat să funcţioneze provizoriu, pe limbă de predare, formă de învăţământ, locaţie; b) specializare/calificare profesională acreditată/autorizată să funcţioneze provizoriu, pe limbă de predare, formă de învăţământ, locaţie; c) program de studii acreditat/autorizat să funcţioneze provizoriu, pe limbă de predare, formă de învăţământ, locaţie. (2) Finalizarea operaţiunii de divizare prin absorbţie se realizează prin ordin al ministrului educaţiei naţionale privind menţinerea acreditării şi a calităţii de persoană juridică a unităţii de învăţământ absorbante, la propunerea ARACIP, pebaza constatărilor privind asigurarea standardelor de calitate, în care sunt stabilite cel puţin următoarele elemente: a) noua structură a unităţii de învăţământ constituite prin operaţiunea de divizare prin absorbţie; b) menţinerea acreditării pentru unitatea de învăţământ constituită prin operaţiunea de divizarea prin absorbţie; c) drepturile şi obligaţiile dobândite de unitatea de învăţământ absorbantă; d) drepturile şi obligaţiile păstrate de unitatea/unităţile de învăţământ asupra căreia/cărora operează divizarea. (3) Unitatea de învăţământ constituită prin divizarea prin absorbţie este acreditată şi are obligaţia de a se supune procesului de evaluare periodică, în termen de cel mult 1 an, de la finalizarea operaţiunii de divizare prin absorbţie, cu respectarea prevederilor legale în vigoare. (4) Unitatea de învăţământ absorbantă constituită prin operaţiunea prevăzută la alin. (1) are obligaţia, după caz, de a parcurge procedura de acreditare prevăzută de art. 31 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, pentru nivelurile de învăţământ, filierele, profilurile, specializările/calificările profesionale, programele de studii, autorizate să funcţioneze provizoriu, pe limbă de predare, pe formă de învăţământ şi locaţie, cu respectarea prevederilor legale în vigoare. (5) ARACIP propune, pe baza constatărilor privind asigurarea standardelor de calitate, emiterea ordinului ministrului educaţiei naţionale privind menţinerea acreditării şi a calităţii de persoană juridică, pentru unitatea de învăţământ de la care s-au divizat componente organizatorice. (6) Divizarea prin constituirea unei noi unităţi de învăţământ se poate realiza prin divizarea din cadrul uneia sau a mai multor unităţi de învăţământ acreditate, după caz, a următoarelor componente organizatorice: a) unul sau mai multe niveluri de învăţământ acreditate/autorizate să funcţioneze provizoriu, pe limbă de predare, formă de învăţământ şi/sau locaţie; b) una sau mai multe specializări/calificări acreditate/autorizate să funcţioneze provizoriu, pe limbă de predare, formă de învăţământ şi/sau locaţie; c) unul sau mai multe programe de studii acreditate/autorizate să funcţioneze provizoriu, pe limbă de predare, formă de învăţământ şi/sau locaţie. (7) Pentru realizarea procesului de reorganizare prin operaţiunea de divizare prevăzută la alin. (6) trebuie îndeplinite, cumulativ, următoarele condiţii: a) unităţile care se supun operaţiunii de divizare trebuie să îşi menţină în structura sa cel puţin un nivel de învăţământ acreditat pe limbă de predare, formă de învăţământ şi/sau locaţie;b) unitatea de învăţământ care se constituie trebuie să cuprindă în structura sa cel puţin un nivel de învăţământ acreditat, pe limbă de predare, formă de învăţământ şi/sau locaţie. (8) Finalizarea operaţiunii de divizare prin constituirea unei noi unităţi de învăţământ se realizează prin ordinul ministrului educaţiei naţionale privind înfiinţarea unităţii de învăţământ, la propunerea ARACIP, pe baza constatărilor privind asigurarea standardelor de calitate, în care se stabilesc drepturile şi obligaţiile dobândite de unitatea de învăţământ nou-înfiinţată. (9) Unitatea de învăţământ nou-constituită prin operaţiunea de divizare este acreditată şi are obligaţia de a se supune procesului de evaluare periodică, în termen de cel mult 1 an, de la finalizarea procesului de divizare. (10) Menţinerea acreditării unităţii/unităţilor de învăţământ din care au fost divizate componente organizatorice de tipul celor prevăzute la alin. (6) se realizează prin ordin al ministrului educaţiei naţionale privind menţinerea acreditării şi a calităţii de persoană juridică, la propunerea ARACIP, pe baza constatărilor privind asigurarea standardelor de calitate, cu obligaţia de a se supune procesului de evaluare periodică, în termen de cel mult 1 an, de la finalizarea operaţiunii de divizare. (11) Unitatea de învăţământ nou-constituită prin operaţiunea prevăzută la alin. (6) are obligaţia, după caz, de a parcurge procedura de acreditare prevăzută de art. 31 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, pentru nivelurile de învăţământ, specializările/calificările profesionale, programele de studii autorizate să funcţioneze provizoriu, pe limbă de predare, formă de învăţământ şi/sau locaţie, cu respectarea prevederilor legale în vigoare. #M67 ART. 22^4 Prin excepţie de la prevederile art. 22^1, reorganizarea unităţilor de învăţământ militar preuniversitar se realizează în baza unei metodologii aprobate prin ordin comun de către ministrul educaţiei naţionale, ministrul apărării naţionale, ministrul afacerilor interne şi ministrul justiţiei. #M18 ART. 23 (1) Sistemul naţional de învăţământ preuniversitar cuprinde următoarele niveluri: #M137 a) educaţia timpurie (0 - 6 ani), formată din antepreşcolară (0 - 3 ani) şi preşcolară (3 - 6 ani), ambele cuprinzând grupa mică, grupa mijlocie şi grupa mare; #M18b) învăţământul primar, care cuprinde clasa pregătitoare şi clasele I - IV; c) învăţământul secundar, care cuprinde: (i) învăţământul secundar inferior sau gimnazial, care cuprinde clasele V - VIII; #M23 (ii) învăţământul secundar superior care poate fi: - învăţământ liceal, care cuprinde clasele de liceu IX - XII/XIII, cu următoarele filiere: teoretică, vocaţională şi tehnologică; - învăţământ profesional cu durata de minimum 3 ani; #M18 d) învăţământul terţiar nonuniversitar, care cuprinde învăţământul postliceal. #M110 (1^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (1) lit. a), la solicitarea expresă a părinţilor, în limita numărului de locuri, pot fi înscrişi în învăţământul preşcolar copiii cu vârstă de minimum 2 ani, asigurându-se finanţarea de bază corespunzătoare, de la bugetul de stat, în baza costului standard per preşcolar stabilit prin hotărâre a Guvernului. #M18 (2) Învăţământul liceal este organizat în două cicluri care se succedă: ciclul inferior al liceului, format din clasele a IX-a - a X-a, şi ciclul superior al liceului, format din clasele a XI-a - a XII-a/a XIII-a. (3) Învăţământul liceal, vocaţional şi tehnologic, învăţământul profesional şi învăţământul postliceal se organizează pentru specializări şi calificări stabilite de Ministerul Educaţiei Naţionale, în conformitate cu Registrul naţional al calificărilor. #M79 ART. 24 (1) Învăţământul general obligatoriu cuprinde învăţământul primar, învăţământul gimnazial şi primii 2 ani ai învăţământului secundar superior. Învăţământul secundar superior şi grupa mare din învăţământul preşcolar devin obligatorii până cel mai târziu în anul 2020, grupa mijlocie până cel mai târziu în anul 2023, iar grupa mică până în anul 2030. #M27 (2) *** Abrogat (3) Învăţământul profesional şi tehnic este format din: învăţământ profesional învăţământ liceal tehnologic şi învăţământ postliceal. #B ART. 25 (1) Formele de organizare a învăţământului preuniversitar sunt: învăţământ cu frecvenţă şi învăţământ cu frecvenţă redusă.(2) Învăţământul obligatoriu este învăţământ cu frecvenţă. În mod excepţional, pentru persoanele care au depăşit cu mai mult de 3 ani vârsta clasei, învăţământul obligatoriu se poate organiza şi în forma de învăţământ cu frecvenţă redusă, în conformitate cu prevederile unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M77 (3) Pentru copiii cu cerinţe educaţionale speciale sau nedeplasabili din motive medicale se poate organiza învăţământ la domiciliu sau pe lângă unităţile de asistenţă medicală. Pentru copiii cu dizabilităţi locomotorii, în vederea integrării acestora în învăţământul cu frecvenţă, se vor achiziţiona elevatoare sau procesul instructiv-educativ se va desfăşura într-o sală de clasă situată la parterul unităţii. #M64 (4) Învăţământul dual este o formă de organizare a învăţământului profesional şi tehnic care se desfăşoară pe bază de contract şi are următoarele caracteristici: a) este organizat, într-un cadru unitar, de către unităţile de învăţământ la solicitarea operatorilor economici sau a structurilor asociative interesate, cum ar fi camere de comerţ, asociaţii patronale de ramură, clustere în calitate de potenţiali angajatori şi parteneri de practică; b) asigură o rută alternativă de educaţie şi formare profesională, organizată pe bază de parteneriat şi conform unor contracte individuale de pregătire practică încheiate cu operatorii economici care asumă ca responsabilitate principală pregătirea practică a elevilor; c) operatorii economici asigură pregătirea practică a elevilor, bursă, cel puţin la nivelul celei acordate din fonduri publice pentru învăţământul profesional, şi alte cheltuieli pentru formarea de calitate a elevilor; d) se bazează pe un parteneriat extins, asigurând colaborarea dintre unităţile de învăţământ partenere, autorităţile publice centrale şi locale şi mediul economic şi asociativ. (5) Învăţământul dual reflectă caracteristicile prevăzute la alin. (4) şi îndeplineşte următoarele cerinţe: a) încheierea contractului de parteneriat între unul sau mai mulţi operatori economici sau între structuri asociative/un consorţiu de operatori economici, unitatea de învăţământ şi unitatea administrativ-teritorială pe raza căreia se află unitatea şcolară, contract care stabileşte condiţiile de colaborare, drepturile şi obligaţiile părţilor, precum şi costurile asumate de parteneri; b) încheierea contractului individual de pregătire practică dintre elev, respectiv părintele, tutorele sau susţinătorul legal al elevului minor, operatorul economic şi unitatea de învăţământ, contract care stabileşte drepturile şi obligaţiile părţilor. (6) Organizarea şi funcţionarea învăţământului dual, accesul în învăţământul dual, durata şi conţinutul programelor de pregătire profesională, modul deorganizare şi desfăşurare a examenului de certificare a calificării sunt reglementate prin metodologii specifice, propuse de Centrul Naţional de Dezvoltare a Învăţământului Profesional şi Tehnic, aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale, în urma consultării reprezentanţilor operatorilor economici şi a altor structuri reprezentative ale mediului economic interesate. #M112 ART. 25^1 (1) În situaţia în care se instituie starea de urgenţă sau starea de asediu potrivit prevederilor constituţionale, activităţile desfăşurate în învăţământul preşcolar şi şcolar se pot desfăşura şi online pentru asigurarea exercitării dreptului fundamental la învăţătură prevăzut la art. 32 din Constituţia României, republicată. (2) Pentru învăţământul preuniversitar, Ministerul Educaţiei şi Cercetării elaborează Metodologia derulării activităţilor în unităţile de învăţământ în sistem online, care cuprinde precizările necesare astfel încât să se asigure desfăşurarea activităţilor în cele mai bune condiţii. #B ART. 26 Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului poate stabili, prin hotărâre a Guvernului*), funcţionarea în sistemul de învăţământ preuniversitar a unor unităţi-pilot, experimentale şi de aplicaţie. #CIN *) A se vedea: - Hotărârea Guvernului nr. 559/2020 privind funcţionarea unităţilor de învăţământ preuniversitar cu statut de unităţi-pilot, experimentale şi de aplicaţie; - Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării nr. 4811/2020 privind aprobarea Metodologiei-cadru de înfiinţare, organizare şi funcţionare a unităţilor de învăţământ preuniversitar cu statut de unităţi-pilot, experimentale şi de aplicaţie; - Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării nr. 4813/2020 pentru aprobarea Regulamentului-cadru privind organizarea şi funcţionarea unităţilor de învăţământ preuniversitar cu statut de unităţi-pilot, experimentale şi de aplicaţie. #B SECŢIUNEA a 2-a Educaţia antepreşcolară #M69 ART. 27*) (1) Educaţia antepreşcolară se organizează în creşe, grădiniţe şi în centre de zi. #M137(1^1) Creşele fac parte din sistemul naţional de învăţământ preuniversitar şi oferă copiilor antepreşcolari cu vârste cuprinse între 0 luni şi 3 ani servicii integrate de educaţie, îngrijire şi supraveghere. (1^2) Începând cu anul şcolar 2021 - 2022, creşele de stat sunt arondate la solicitarea primarilor, ca urmare a hotărârilor autorităţilor deliberative, prin decizie a inspectoratelor şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti, unităţilor de învăţământ care au nivel preşcolar cu program prelungit cu personalitate juridică sau unităţilor de învăţământ care au în structură învăţământ preşcolar. Decizia inspectoratelor şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti se comunică spre informare Ministerului Educaţiei în termen de 15 zile de la emitere. (1^3) În cazul în care autorităţile administraţiei publice locale nu solicită arondarea, creşele de stat devin unităţi de învăţământ cu personalitate juridică, autorităţile locale având calitatea de persoană juridică fondatoare, finanţarea fiind asigurată în conformitate cu prevederile alin. (4^1), cu obligaţia de a asigura serviciile prevăzute la alin. (1^1). Autorităţile administraţiei publice locale pot contribui la finanţarea acestora, în limita bugetului aprobat. În această situaţie, inspectoratele şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti asigură coordonarea metodologică a respectivelor creşe. (1^4) *** Abrogat (1^5) *** Abrogat (1^6) Creşele confesionale pot solicita arondarea prin decizie a inspectoratelor şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti, la unităţile de învăţământ care au în structură învăţământ preşcolar. #M71 (2) Organizarea unităţilor de educaţie timpurie antepreşcolară, standardele de calitate şi metodologia de organizare ale acesteia se stabilesc prin hotărâre a Guvernului, iniţiată de Ministerul Educaţiei Naţionale. (2^1) Conţinutul educativ al activităţilor desfăşurate în unităţile de educaţie timpurie antepreşcolară, conform prevederilor curriculumului specific, se stabileşte prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #M137 (3) Asigurarea personalului necesar desfăşurării educaţiei antepreşcolare, didactic, nedidactic şi auxiliar, se face de către Ministerul Educaţiei, conform art. 104 alin. (2) lit. a), cu respectarea standardelor de calitate şi a legislaţiei în vigoare. #M69 (4) Finanţarea din resurse publice se acordă numai furnizorilor de servicii de educaţie timpurie acreditaţi, de stat, particular sau confesional. (4^1) Statul asigură finanţarea de bază pentru toţi antepreşcolarii înscrişi în unităţile acreditate de educaţie timpurie antepreşcolară de stat, particulară sauconfesională, în limitele costului standard per antepreşcolar, conform metodologiei elaborate de Ministerul Educaţiei Naţionale. #B (5) Acreditarea furnizorilor de educaţie timpurie antepreşcolară se realizează în conformitate cu prevederile metodologiei elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi Ministerul Sănătăţii. (6) Statul sprijină educaţia timpurie, ca parte componentă a învăţării pe tot parcursul vieţii, prin acordarea unor cupoane sociale. Acestea vor fi acordate în scop educaţional, conform legislaţiei în domeniul asistenţei sociale, în funcţie de veniturile familiei, din bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale. (7) Modalitatea de acordare a cupoanelor sociale prevăzute la alin. (6) se stabileşte prin norme metodologice adoptate prin hotărâre a Guvernului, la propunerea Ministerului Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale. #CIN *) 1. Conform art. XIII alin. (2) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 130/2021 (#M130), cupoanele sociale prevăzute la art. 27 alin. (6) nu se acordă până la data de 31 decembrie 2022. 2. A se vedea şi: - art. II din Legea nr. 17/2022 (#M137), articol reprodus în nota 10 de la sfârşitul textului actualizat; - Hotărârea Guvernului nr. 566/2022 privind aprobarea Metodologiei de organizare şi funcţionare a creşelor şi a altor unităţi de educaţie timpurie antepreşcolară. #B SECŢIUNEA a 3-a Învăţământul preşcolar ART. 28 (1) Învăţământul preşcolar se organizează în grădiniţe cu program normal, prelungit şi săptămânal. Grădiniţele pot funcţiona ca unităţi cu personalitate juridică sau în cadrul altor unităţi şcolare cu personalitate juridică. (2) Autorităţile administraţiei publice locale şi inspectoratele şcolare asigură condiţiile pentru generalizarea treptată a învăţământului preşcolar. SECŢIUNEA a 4-a Învăţământul primar ART. 29(1) Învăţământul primar se organizează şi funcţionează, de regulă, cu program de dimineaţă. (2) În clasa pregătitoare sunt înscrişi copiii care au împlinit vârsta de 6 ani până la data începerii anului şcolar. La solicitarea scrisă a părinţilor, a tutorilor sau a susţinătorilor legali, pot fi înscrişi în clasa pregătitoare şi copiii care împlinesc vârsta de 6 ani până la sfârşitul anului calendaristic, dacă dezvoltarea lor psihosomatică este corespunzătoare. (3) În clasa pregătitoare din învăţământul special sunt înscrişi copii cu cerinţe educaţionale speciale, care împlinesc vârsta de 8 ani până la data începerii anului şcolar. La solicitarea scrisă a părinţilor, a tutorilor legali sau a susţinătorilor legali, pot fi înscrişi în clasa pregătitoare şi copii cu cerinţe educaţionale speciale cu vârste cuprinse între 6 şi 8 ani la data începerii anului şcolar. (4) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului poate aproba organizarea de programe educaţionale de tip "A doua şansă"*), în vederea promovării învăţământului primar pentru persoanele care depăşesc cu 4 ani vârsta corespunzătoare clasei şi care, din diferite motive, nu au absolvit acest nivel de învăţământ până la vârsta de 14 ani. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei nr. 3062/2022 pentru aprobarea Metodologiei privind organizarea Programului "A doua şansă" - învăţământ primar şi a Metodologiei privind organizarea Programului "A doua şansă" - învăţământ secundar. #B SECŢIUNEA a 5-a Învăţământul gimnazial ART. 30 (1) Învăţământul gimnazial se organizează şi funcţionează, de regulă, cu program de dimineaţă. #M23 (2) Ministerul Educaţiei Naţionale, în colaborare cu autorităţile administraţiei publice locale, prin inspectoratele şcolare, poate organiza programe educaţionale de tip "A doua şansă"*), în vederea promovării învăţământului obligatoriu pentru persoane care depăşesc cu peste 4 ani vârsta corespunzătoare clasei şi care, din diferite motive, nu au absolvit învăţământul secundar inferior, gimnazial. #M18 (3) *** Abrogat #CIN*) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei nr. 3062/2022 pentru aprobarea Metodologiei privind organizarea Programului "A doua şansă" - învăţământ primar şi a Metodologiei privind organizarea Programului "A doua şansă" - învăţământ secundar. #B SECŢIUNEA a 6-a Învăţământul liceal ART. 31 (1) Învăţământul liceal cuprinde următoarele filiere şi profiluri: a) filiera teoretică, cu profilurile umanist şi real; b) filiera tehnologică, cu profilurile tehnic, servicii, resurse naturale şi protecţia mediului; c) filiera vocaţională, cu profilurile militar, teologic, sportiv, artistic şi pedagogic. (2) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului este abilitat să stabilească prin planurile-cadru de învăţământ, în funcţie de dinamica socială, economică şi educaţională, specializări diferite în cadrul profilurilor prevăzute la alin. (1). #M37 (2^1) Liceele cu profil agricol pot fi susţinute în ceea ce priveşte infrastructura, terenurile şi mijloacele de învăţământ şi de autorităţile locale şi de Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale. #M18 (3) Durata studiilor în învăţământul liceal este de 4 sau 5 ani, în conformitate cu planurile-cadru aprobate de Ministerul Educaţiei Naţionale. Pentru unele forme de învăţământ cu frecvenţă şi pentru învăţământul liceal cu frecvenţă redusă, durata studiilor se prelungeşte cu un an. #B (4) Învăţământul liceal se organizează şi funcţionează, de regulă, ca învăţământ cu frecvenţă. Acesta se poate organiza şi poate funcţiona şi ca învăţământ cu frecvenţă redusă, în unităţile de învăţământ stabilite de inspectoratul şcolar, în colaborare cu autorităţile administraţiei publice locale. (5) Unităţile de învăţământ liceal se organizează cu una sau mai multe filiere şi unul sau mai multe profiluri. În cadrul profilurilor se pot organiza una sau mai multe calificări profesionale sau specializări, conform legii. (6) Absolvenţii învăţământului liceal care au dobândit formal, nonformal sau informal competenţe profesionale pot susţine examen de certificare a calificării, încondiţiile legii. Absolvenţii care promovează examenul de certificare dobândesc certificat de calificare şi suplimentul descriptiv al certificatului, conform Europass. #M27 (7) Unităţile de învăţământ în care se organizează filiera tehnologică sau vocaţională a liceului sunt stabilite de inspectoratele şcolare, cu consultarea autorităţilor administraţiei publice locale, având în vedere tendinţele de dezvoltare socială şi economică precizate în documentele strategice regionale, judeţene şi locale elaborate şi monitorizate de structurile parteneriale consultative: consorţii regionale şi comitete locale de dezvoltare a parteneriatului social. Cadrul general de organizare şi funcţionare a structurilor parteneriale consultative pentru învăţământul profesional şi tehnic este aprobat prin ordin al ministrului educaţiei şi cercetării ştiinţifice*). #CIN *) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării ştiinţifice nr. 4456/2015 privind aprobarea Cadrului general de organizare şi funcţionare a structurilor parteneriale consultative pentru învăţământul profesional şi tehnic. #M80 ART. 31^1 (1) Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale susţine, pentru liceele tehnologice cu profil preponderent agricol, finanţarea de investiţii specifice în agricultură din categoria celor prevăzute la art. 31 alin. (2^1), precum şi cheltuieli materiale necesare funcţionării acestora, aşa cum sunt ele definite la pct. 29^1 din anexă, pe baza unei metodologii aprobate prin hotărâre a Guvernului*). (2) Finanţarea cheltuielilor prevăzute la alin. (1) se asigură din transferuri de la bugetul de stat către bugetele locale, prin bugetul Ministerului Agriculturii şi Dezvoltării Rurale, fiind aprobate, anual, prin Legea bugetului de stat, ca anexă la bugetul Ministerului Agriculturii şi Dezvoltării Rurale, repartizate pe unităţi administrativ-teritoriale şi pe unităţi de învăţământ. (3) Bunurile mobile şi imobile achiziţionate/realizate pe baza finanţării prevăzute la alin. (1) intră în proprietatea liceelor cu profil preponderent agricol şi se utilizează conform destinaţiei stabilite de către Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale. (4) Lista liceelor tehnologice cu profil preponderent agricol se stabileşte prin ordin**) comun al ministrului educaţiei naţionale şi al ministrului agriculturii şi dezvoltării rurale. Această listă se actualizează din 3 în 3 ani. (5) În raport cu necesităţile identificate pe piaţa muncii, Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale susţine finanţarea cheltuielilor aferente înfiinţării de noi specializări/calificări profesionale în domeniul agriculturii, precum şi a unorprograme de perfecţionare a cadrelor didactice de specialitate din cadrul liceelor tehnologice cu profil preponderent agricol. (6) În vederea dezvoltării învăţământului agricol, Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale poate propune: a) alocarea fundamentată a unei cifre de şcolarizare pentru liceele tehnologice cu profil preponderent agricol, care se aprobă prin hotărâre a Guvernului; b) măsuri privind îmbunătăţirea structurii organizatorice pentru liceele tehnologice cu profil preponderent agricol, cu respectarea legislaţiei privind asigurarea calităţii; c) înfiinţarea de noi specializări/calificări profesionale, conform legislaţiei în vigoare, în domeniul agricol. (7) În cazul liceelor tehnologice cu profil preponderent agricol, directorul acestora încheie un contract de management***) privind gestiunea investiţiilor specifice în agricultură cu reprezentantul desemnat de Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale, în vederea utilizării, întreţinerii şi exploatării eficiente a bunurilor finanţate conform prevederilor alin. (1). (8) Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale are dreptul de a coordona şi controla modul în care directorii liceelor tehnologice cu profil preponderent agricol gestionează, utilizează, întreţin şi exploatează investiţiile specifice în agricultură prevăzute la alin. (1). (9) În cadrul liceelor tehnologice cu profil preponderent agricol, consiliile de administraţie se măresc cu 2 membri, desemnaţi de Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale. (10) Modul de utilizare a veniturilor proprii obţinute prin valorificarea produselor realizate din loturile didactice se reglementează prin ordin comun al ministrului educaţiei naţionale şi al ministrului agriculturii şi dezvoltării rurale. #CIN *) A se vedea Hotărârea Guvernului nr. 533/2020 pentru aprobarea Metodologiei privind susţinerea financiară a liceelor tehnologice cu profil preponderent agricol de către Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale. **) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei naţionale şi al ministrului agriculturii şi dezvoltării rurale nr. 4215/296/2019 pentru aprobarea listei liceelor tehnologice cu profil preponderent agricol. ***) A se vedea şi Ordinul ministrului agriculturii şi dezvoltării rurale nr. 101/2021 pentru aprobarea modelului de contract de management privind gestionarea, utilizarea, întreţinerea şi exploatarea investiţiilor specifice în agricultură finanţate de către Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale şi pentru desemnarea reprezentantului Ministerului Agriculturii şi Dezvoltării Rurale care încheie contractul de management cu directorul liceului tehnologic cu profil preponderent agricol.#M80 ART. 31^2 (1) Liceele tehnologice cu profil preponderent agricol care nu au în proprietate sau în administrare ori în folosinţă terenuri agricole în extravilan primesc în folosinţă, prin grija Ministerului Agriculturii şi Dezvoltării Rurale, o suprafaţă de minimum 10 ha, în echivalent arabil, pentru constituirea lotului didactic experimental. (2) Loturile didactice experimentale prevăzute la alin. (1) se atribuie la cererea liceelor tehnologice cu profil preponderent agricol, din fondul de rezervă aflat la dispoziţia consiliilor locale sau, după caz, din alte surse, prin hotărâre a Guvernului, iniţiată de Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale. (3) Practica de specialitate a liceelor tehnologice cu profil preponderent agricol se asigură cu sprijinul unităţilor subordonate Ministerului Agriculturii şi Dezvoltării Rurale, în colaborare cu inspectoratele şcolare judeţene, respectiv al municipiului Bucureşti. #B SECŢIUNEA a 7-a Învăţământul tehnologic şi vocaţional ART. 32 (1) Învăţământul liceal tehnologic şi vocaţional se poate organiza în cadrul liceelor din filiera tehnologică sau vocaţională, pentru calificări din Registrul naţional al calificărilor, actualizat periodic, în funcţie de nevoile pieţei muncii, identificate prin documente strategice de planificare a ofertei de formare regionale, judeţene şi locale. (2) Învăţământul liceal tehnologic şi vocaţional se poate organiza şi pe baza solicitărilor din partea angajatorilor privaţi sau ai Agenţiei Naţionale pentru Ocuparea Forţei de Muncă, pe baza unor contracte de şcolarizare. #M18 (3) Absolvenţii clasei a X-a din cadrul filierei tehnologice sau vocaţionale care au finalizat un stagiu de pregătire practică pot susţine examen de certificare a calificării corespunzător nivelului de certificare stabilit prin Cadrul naţional al calificărilor. #B (4) Stagiile de pregătire practică de pe parcursul filierei tehnologice sau vocaţionale se pot organiza la nivelul unităţii de învăţământ şi/sau la operatorii economici ori instituţiile publice cu care unitatea de învăţământ are încheiate contracte pentru pregătire practică sau la organizaţii-gazdă din străinătate, în cadrulunor programe ale Uniunii Europene - componenta de formare profesională iniţială. Durata stagiului de pregătire practică este stabilită prin planul-cadru de învăţământ, aprobat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M64 (5) Operatorii economici care încheie contract de parteneriat cu unităţile de învăţământ care desfăşoară învăţământ profesional şi tehnic, potrivit reglementărilor legale din domeniul educaţiei naţionale, beneficiază de facilităţi la plata impozitelor, taxelor şi contribuţiilor datorate bugetului de stat, bugetului asigurărilor sociale, bugetelor fondurilor speciale sau bugetelor locale, potrivit prevederilor legale. #B SECŢIUNEA a 8-a Învăţământul profesional ART. 33 (1) Învăţământul profesional se poate organiza în şcoli profesionale care pot fi unităţi independente sau afiliate liceelor tehnologice, de stat sau particulare. #M64 (2) Pregătirea prin învăţământul profesional şi tehnic se realizează pe baza standardelor de pregătire profesională aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale, la propunerea Centrului Naţional de Dezvoltare a Învăţământului Profesional şi Tehnic, şi elaborate în urma consultării partenerilor sociali. Standardele de pregătire profesională se realizează pe baza standardelor ocupaţionale aprobate de Autoritatea Naţională pentru Calificări. Standardele de pregătire profesională se realizează prin consultare cu operatorii economici în situaţia în care nu există standarde ocupaţionale actualizate. #B (3) Absolvenţii învăţământului profesional, care promovează examenul de certificare a calificării profesionale, dobândesc certificat de calificare profesională şi suplimentul descriptiv al certificatului, conform Europass. (4) Modul de organizare şi de desfăşurare a examenului de certificare a calificării profesionale este reglementat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului prin metodologie, care se dă publicităţii la începutul ciclului. #M64 (5) Absolvenţii învăţământului profesional pot continua studiile în ciclul superior al învăţământului liceal, în condiţiile stabilite prin metodologia aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #M41(5^1) *** Abrogat (5^2) *** Abrogat (5^3) *** Abrogat (5^4) *** Abrogat (5^5) *** Abrogat (5^6) *** Abrogat #M64 (6) Absolvenţii învăţământului gimnazial care întrerup studiile pot fi cuprinşi, până la împlinirea vârstei de 26 de ani, într-un program de pregătire profesională, în vederea dobândirii unei calificări profesionale. (6^1) *** Abrogat #M41 (7) Programele de pregătire profesională, prevăzute la alin. (6), pot fi organizate prin unităţile de învăţământ de stat şi particulare sau confesionale acreditate şi sunt gratuite pentru persoanele care intră în aceste programe organizate în învăţământul de stat până la împlinirea vârstei de 26 de ani. #M64 (7^1) Unităţile de învăţământ de stat în care se organizează învăţământ profesional sunt stabilite de inspectoratele şcolare, cu consultarea autorităţilor administraţiei publice locale, a comitetelor locale de dezvoltare a parteneriatului social, având în vedere tendinţele de dezvoltare socială şi economică precizate în documentele strategice regionale, judeţene şi locale privind învăţământul profesional, precum şi la solicitările operatorilor economici şi ale structurilor asociative interesate în formarea profesională prin învăţământul profesional. #M27 (8) *** Abrogat (9) *** Abrogat #B (10) Statul susţine învăţământul profesional şi învăţământul liceal - filiera tehnologică sau vocaţională, prin: a) recunoaşterea în învăţământul terţiar nonuniversitar a studiilor obţinute în cadrul învăţământului liceal - filiera tehnologică sau vocaţională, în baza unui regulament propriu; b) finanţarea parţială la şcolarizarea în cadrul şcolilor postliceale de stat; c) burse speciale şi alte forme de sprijin material. #M64 ART. 33^1 (1) Învăţământul profesional şi tehnic, inclusiv dual, se organizează pentru dobândirea de cunoştinţe, deprinderi şi competenţe preponderent pentru ocuparea unui loc de muncă pentru calificări profesionale de nivel 3, 4 şi 5, conformCadrului naţional al calificărilor. Învăţământul dual pentru calificări profesionale de nivel 4 şi 5 se organizează începând cu anul şcolar 2019 - 2020. (2) Absolvenţii învăţământului profesional şi tehnic, inclusiv dual, care promovează examenul de certificare a calificării profesionale dobândesc certificat de calificare profesională pentru nivel 3, 4 sau 5, conform Cadrului naţional al calificărilor, şi suplimentul descriptiv al certificatului, conform Europass. (3) Absolvenţii învăţământului profesional, inclusiv dual, care promovează examenul de certificare a calificării profesionale de nivel 3, conform Cadrului naţional al calificărilor, pot continua studiile în învăţământul liceal pentru dobândirea unei calificări de nivel 4, conform Cadrului naţional al calificărilor, în condiţiile stabilite prin metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. (4) Pot avea acces la o calificare profesională de nivel 5 al Cadrului naţional al calificărilor absolvenţi ai învăţământului liceal şi/sau absolvenţi cu certificat de calificare profesională de nivel 4 al Cadrului naţional al calificărilor, în condiţiile stabilite prin metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. (5) Absolvenţii de învăţământ profesional şi tehnic, inclusiv dual, care nu au finalizat studiile liceale pot fi cuprinşi în programe de pregătire pentru finalizarea nivelului de învăţământ liceal. Condiţiile de acces, conţinutul şi durata acestor programe de pregătire sunt reglementate prin metodologii specifice, aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #M41 ART. 33^2 (1) Învăţământul dual se organizează în unităţi de învăţământ de stat, particulare sau confesionale în baza unui contract de parteneriat care se încheie între unul sau mai mulţi operatori economici sau asociaţie/consorţiu de operatori economici, unitatea de învăţământ şi unitatea administrativ-teritorială pe raza căreia se află unitatea şcolară. #M64 (2) Contractul-cadru de parteneriat se reglementează prin metodologie specifică elaborată de Centrul Naţional de Dezvoltare a Învăţământului Profesional şi Tehnic, cu consultarea prealabilă a reprezentanţilor desemnaţi ai operatorilor economici şi ai structurilor asociative, inclusiv ale autorităţilor administraţiei publice locale, şi aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. (3) Pentru pregătirea profesională, fiecare elev major respectiv părintele, tutorele sau susţinătorul legal al elevului minor, încheie un contract de pregătire practică individuală*) cu operatorul economic şi unitatea de învăţământ, reglementat prin metodologie specifică elaborată de Centrul Naţional de Dezvoltare a Învăţământului Profesional şi Tehnic, cu consultarea prealabilă areprezentanţilor desemnaţi ai operatorilor economici, ai structurilor asociative şi ai consorţiilor şi aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 4798/2017 privind aprobarea Contractului de pregătire practică a elevilor din învăţământul dual. #B SECŢIUNEA a 9-a Învăţământul militar preuniversitar #M103 ART. 34 (1) Învăţământul militar preuniversitar din sistemul de apărare, ordine publică şi securitate naţională este învăţământ de stat, parte integrantă a sistemului naţional de învăţământ. (2) Structura organizatorică a învăţământului, nivelurile, profilurile, specializările/calificările profesionale, cifrele anuale de şcolarizare şi criteriile de selecţionare a candidaţilor pentru învăţământul preuniversitar militar din sistemul de apărare, ordine publică şi securitate naţională se propun Ministerului Educaţiei şi Cercetării de către ministerele interesate şi alte instituţii cu responsabilităţi în domeniul apărării, ordinii publice şi securităţii naţionale, potrivit fiecărei arme, specializări şi forme de organizare a învăţământului, şi se aprobă conform prevederilor prezentei legi valabile pentru instituţiile de învăţământ civil. (3) Planurile-cadru de învăţământ pentru învăţământul liceal militar se elaborează de către Ministerul Educaţiei şi Cercetării, în colaborare cu Ministerul Apărării Naţionale, şi sunt aprobate prin ordin al ministrului educaţiei şi cercetării. Programele şcolare pentru disciplinele de specialitate militară se elaborează de către Ministerul Apărării Naţionale şi se aprobă de către Ministerul Educaţiei şi Cercetării. (4) Planurile-cadru de învăţământ pentru formarea maiştrilor militari, subofiţerilor, agenţilor de poliţie şi a agenţilor de poliţie penitenciară se elaborează pe arme sau servicii şi specialităţi, corespunzătoare ocupaţiilor şi calificărilor specifice Ministerului Apărării Naţionale, Ministerului Afacerilor Interne, Ministerului Justiţiei şi altor instituţii cu atribuţii în domeniile apărării, ordinii publice şi securităţii naţionale şi se aprobă de către aceste instituţii, cu avizul Ministerului Educaţiei şi Cercetării. Programele şcolare/analitice se elaborează de către unităţile de învăţământ preuniversitar, se avizează de către Ministerul Educaţiei şi Cercetării şi se aprobă de către ministerul/instituţia de resort.(5) Formarea iniţială a maiştrilor militari, subofiţerilor, agenţilor de poliţie şi a agenţilor de poliţie penitenciară, după caz, în Ministerul Apărării Naţionale, Ministerul Afacerilor Interne sau Ministerul Justiţiei se realizează pe baza standardelor ocupaţionale şi a standardelor de pregătire profesională corespunzătoare, după caz, profesiilor, armelor sau serviciilor militare, precum şi a calificărilor/specialităţilor/specialităţilor militare aferente acestor profesii. (6) Standardele ocupaţionale, respectiv standardele de pregătire profesională, menţionate la alin. (5), sunt aprobate, în condiţiile legii, de către Ministerul Apărării Naţionale, Ministerul Afacerilor Interne sau Ministerul Justiţiei. #B ART. 35 Ministerul Apărării Naţionale, Ministerul Administraţiei şi Internelor, Ministerul Justiţiei şi alte instituţii cu atribuţii în domeniile apărării, ordinii publice şi securităţii naţionale coordonează şi controlează unităţile de învăţământ militar preuniversitar, împreună cu Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, prin inspectoratele şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti. #M103 ART. 36 (1) Conducerea unităţilor de învăţământ preuniversitar militar, de ordine publică şi securitate naţională se exercită de comandantul/directorul numit în funcţie, în conformitate cu legislaţia care reglementează statutele personalului Ministerului Apărării Naţionale, Ministerului Afacerilor Interne sau ale Ministerului Justiţiei, care este şi preşedintele consiliului de conducere. (2) În unităţile de învăţământ preuniversitar militar, de ordine publică şi securitate naţională, consiliul de conducere îndeplineşte atribuţiile consiliului de administraţie şi este constituit din maximum 13 membri. (3) În unităţile de învăţământ liceal militar, comandantul îndeplineşte şi atribuţiile directorului astfel cum sunt prevăzute de prezenta lege şi este ajutat de locţiitor şi de directorul adjunct care este şi preşedintele consiliului profesoral. (4) Consiliul de conducere din unităţile de învăţământ liceal militar este constituit din: comandant, director adjunct, 4 cadre didactice, consilierul juridic, contabilul-şef, şeful structurii logistice, reprezentantul eşalonului superior, reprezentantul elevilor şi 2 reprezentanţi ai părinţilor. (5) În activitatea de conducere a unităţilor de învăţământ postliceal militar, de ordine publică şi securitate naţională, comandantul/directorul este ajutat de cel mult 2 locţiitori/directori adjuncţi, dintre care unul este şi preşedintele consiliului profesoral. (6) Consiliul de conducere din unităţile de învăţământ postliceal militar, de ordine publică şi securitate naţională este constituit în limita stabilită la alin. (2),prin ordin al conducătorului fiecărui minister şi instituţie de apărare, ordine publică şi securitate naţională. #B ART. 37 (1) Personalul didactic din unităţile de învăţământ preuniversitar din sistemul de apărare, ordine publică şi securitate naţională se constituie din personalul didactic prevăzut în prezenta lege şi din corpul instructorilor militari, de ordine şi securitate publică. (2) Personalul didactic din unităţile de învăţământ preuniversitar din sistemul militar de apărare, ordine publică şi securitate naţională are drepturile şi îndatoririle care decurg din prezenta lege şi din calitatea de cadru militar în activitate, respectiv de funcţionar public cu statut special. (3) *) Funcţiile didactice pentru corpul instructorilor militari din unităţile de învăţământ preuniversitar din sistemul de apărare, ordine publică şi securitate naţională, condiţiile care se cer pentru ocuparea acestora, normele didactice, competenţele şi responsabilităţile se stabilesc prin instrucţiuni proprii. #CIN *) Curtea Constituţională, prin Decizia nr. 307/2018 (#M68), a constatat că dispoziţiile art. 37 alin. (3) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011 sunt neconstituţionale. #B ART. 38 Finanţarea învăţământului preuniversitar din sistemul de apărare, ordine publică şi securitate naţională este asigurată de Ministerul Apărării Naţionale, Ministerul Administraţiei şi Internelor, Ministerul Justiţiei şi alte instituţii cu atribuţii în domeniile apărării, informaţiilor, ordinii publice şi securităţii naţionale din fondurile alocate din bugetul de stat. ART. 39 Certificatele de absolvire şi competenţe profesionale dau dreptul deţinătorilor legali, după trecerea în rezervă, în condiţiile legii, să ocupe funcţii echivalente cu cele ale absolvenţilor instituţiilor civile de învăţământ cu profil apropiat şi de acelaşi nivel. ART. 40 Instituţiile de învăţământ preuniversitar din cadrul sistemului de apărare, ordine publică şi securitate naţională, precum şi specializările/calificările profesionale din cadrul acestora se supun mecanismelor de asigurare a calităţii, ca şi instituţiile de învăţământ civil. ART. 41Aplicarea prevederilor prezentei legi la specificul militar, de ordine publică şi securitate naţională se face prin ordine, regulamente şi instrucţiuni proprii. SECŢIUNEA a 10-a Învăţământul de artă şi învăţământul sportiv ART. 42 (1) Învăţământul de artă şi învăţământul sportiv se organizează pentru elevii cu aptitudini în aceste domenii. (2) Unităţile în care se organizează învăţământul de artă şi învăţământul sportiv de stat se stabilesc de către autorităţile administraţiei publice locale cu avizul conform al inspectoratelor şcolare, potrivit legii. (3) În învăţământul de artă şi în învăţământul sportiv: a) şcolarizarea se realizează, de regulă, începând cu învăţământul gimnazial; b) elevii pot fi înscrişi numai pe baza testării aptitudinilor specifice; c) planurile-cadru de învăţământ sunt adaptate specificului acestui învăţământ; d) studiul disciplinelor de specialitate se realizează pe clase, pe grupe sau individual, potrivit criteriilor stabilite de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului; e) programele şcolare pentru învăţământul liceal de artă şi pentru învăţământul liceal sportiv respectă obiectivele educaţionale stabilite pentru profilul respectiv. (4) Pentru activitatea sportivă şi artistică de performanţă, la propunerea autorităţilor administraţiei publice locale, a inspectoratelor şcolare, a Ministerului Culturii şi Patrimoniului Naţional şi/sau a instituţiilor publice de cultură împreună cu Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului se pot organiza cluburi şcolare şi unităţi de învăţământ preuniversitar de stat cu program sportiv sau de artă, integrat ori suplimentar. (5) Învăţământul de artă şi învăţământul sportiv integrat se organizează în şcolile şi liceele cu program de artă, respectiv sportiv, precum şi în clase cu program de artă sau sportiv, organizate în celelalte unităţi de învăţământ primar, gimnazial şi liceal. (6) Organizarea învăţământului de artă şi a învăţământului sportiv se face prin regulamente aprobate de ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (7) Unităţile de învăţământ cu program sportiv suplimentar, denumite cluburi sportive şcolare, se constituie ca unităţi de învăţământ de nivel liceal, independente sau afiliate pe lângă alte unităţi de învăţământ de acelaşi nivel. (8) Pentru buna desfăşurare a activităţii, cluburile sportive şcolare beneficiază de baze sportive proprii şi de acces în bazele sportive care aparţin celorlalte unităţi de învăţământ, cu acordul conducerilor acestor unităţi de învăţământ. (9) Elevii au acces liber în cluburile sportive, în palatele şi cluburile copiilor.(10) Pentru buna desfăşurare a activităţilor artistice, unităţile de învăţământ gimnazial şi liceal beneficiază de săli de repetiţie şi spectacol proprii sau de acces la sălile unităţilor de învăţământ de acelaşi nivel, cu acordul conducerii acestora. (11) Cluburile sportive şcolare pot să fie finanţate şi de autorităţile administraţiei publice locale. (12) Toţi elevii cuprinşi în grupele de performanţă sunt înscrişi într-un Registru naţional al performanţelor sportive, în baza reglementărilor aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. ART. 43 (1) Pentru sprijinirea activităţii sportive şi artistice de performanţă, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului organizează tabere sportive sau de creaţie artistică, concursuri sportive sau artistice, campionate şcolare, precum şi festivaluri şi acordă burse şi alte forme de sprijin material. (2) Pentru activităţile sportive, în structura Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului funcţionează Federaţia Sportului Şcolar şi Universitar. (3) Ministerul Culturii şi Patrimoniului Naţional şi celelalte ministere interesate, Comitetul Olimpic şi Sportiv Român, federaţiile sportive naţionale, autorităţile locale, precum şi instituţiile de cultură pot sprijini financiar şi material activităţile de performanţă în domeniul artelor, respectiv al sportului. (4) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului colaborează cu instituţii, cu organizaţii şi cu alte persoane juridice, respectiv cu persoane fizice pentru asigurarea resurselor financiare şi materiale necesare desfăşurării, în bune condiţii, a învăţământului de artă şi învăţământului sportiv integrat şi suplimentar, precum şi a competiţiilor artistice şi sportive de nivel regional şi naţional. SECŢIUNEA a 11-a Învăţământul postliceal ART. 44 (1) Învăţământul postliceal se organizează pentru calificări profesionale înscrise în Registrul naţional al calificărilor, stabilite de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi aprobate prin hotărâre a Guvernului. (2) Învăţământul postliceal face parte din învăţământul profesional şi tehnic şi este parţial subvenţionat de stat. (3) Învăţământul postliceal special face parte din învăţământul profesional şi tehnic şi este integral subvenţionat de stat. #M23 (3^1) Învăţământul postliceal se organizează în şcoli postliceale cu personalitate juridică sau ca structuri fără personalitate juridică, în cadrulliceelor cu personalitate juridică, ori în colegii în cadrul instituţiilor de învăţământ superior acreditate. (3^2) Organizarea şi funcţionarea învăţământului postliceal se fac conform unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #B (4) Şcolile de maiştri sunt şcoli postliceale. (5) Învăţământul postliceal are o durată de 1 - 3 ani, în funcţie de complexitatea calificării şi de numărul de credite pentru educaţie şi formare profesională. (6) Şcolarizarea în învăţământul postliceal de stat, organizat în conformitate cu prevederile prezentei legi, se finanţează prin bugetele locale ale unităţilor administrativ-teritoriale, din sumele defalcate din venituri ale bugetului de stat şi din venituri ale bugetelor locale. Şcolarizarea poate să fie finanţată şi de către solicitanţi, persoane fizice sau juridice, prin contract încheiat cu unitatea de învăţământ care asigură şcolarizarea. Statul susţine şi stimulează, inclusiv financiar, programe de studiu pentru învăţământul postliceal, în parteneriat public- privat. #M23 (7) Cifra de şcolarizare pentru învăţământul postliceal de stat se aprobă prin hotărâre a Guvernului. Prin excepţie, cifra de şcolarizare pentru învăţământul postliceal de stat finanţat integral de către solicitanţi, persoane fizice sau juridice, se aprobă, prin decizii, de inspectoratele şcolare ori, prin hotărâri, de senatele universitare şi se comunică Ministerului Educaţiei Naţionale. (7^1) Pentru anul şcolar 2014 - 2015, colegiile din cadrul instituţiilor de învăţământ superior de stat pot organiza învăţământ postliceal doar finanţat integral de către solicitanţi. (7^2) Începând cu anul şcolar 2015 - 2016, cifra de şcolarizare şi mecanismul de finanţare pentru învăţământul postliceal, organizat la nivelul colegiilor din cadrul instituţiilor de învăţământ superior de stat, se aprobă prin hotărâre a Guvernului. Finanţarea de bază pentru colegiile din cadrul instituţiilor de învăţământ superior de stat se asigură la nivelul standardelor de cost pentru învăţământul preuniversitar. (8) Admiterea în învăţământul postliceal se face în conformitate cu criteriile generale stabilite de Ministerul Educaţiei Naţionale, pe baza unei metodologii elaborate de unitatea/instituţia de învăţământ, prin consultarea factorilor interesaţi. #M103 (8^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (8), în învăţământul postliceal din sistemul de apărare, ordine publică şi securitate naţională, admiterea se realizează pe baza metodologiei elaborate de unitatea de învăţământ postliceal, curespectarea criteriilor generale şi specifice stabilite prin metodologii-cadru de către ministerele de resort. #B (9) Au dreptul să se înscrie în învăţământul postliceal, în condiţiile alin. (8), absolvenţii de liceu, cu sau fără diplomă de bacalaureat. #M18 (9^1) Învăţământul postliceal se încheie cu examen de certificare a competenţelor profesionale. Modul de organizare şi desfăşurare a examenului de certificare a competenţelor profesionale este reglementat de Ministerul Educaţiei Naţionale prin metodologie specifică, elaborată cu consultarea factorilor interesaţi şi aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. (9^2) Candidaţii proveniţi din învăţământul postliceal de stat admişi pe locurile finanţate de la bugetul de stat pot susţine examenul de certificare a calificării profesionale, fără taxă, de cel mult două ori. Prezentările ulterioare la acest examen sunt condiţionate de achitarea unor taxe stabilite la nivelul centrului de examen, luând în considerare cheltuielile de examen per candidat. (9^3) Absolvenţii învăţământului postliceal care susţin şi promovează examenul de certificare a calificării profesionale primesc certificat de calificare profesională, corespunzător nivelului stabilit prin Cadrul naţional al calificărilor şi Suplimentul descriptiv al certificatului în format Europass. #B (10) Creditele pentru educaţie şi formare profesională obţinute în învăţământul postliceal pot fi recunoscute pentru absolvenţii cu diplomă de bacalaureat de către universităţi, în baza deciziilor senatului universitar, ca unităţi de credite de studii transferabile pentru nivelul licenţă. SECŢIUNEA a 12-a Învăţământul pentru persoanele aparţinând minorităţilor naţionale ART. 45 (1) Persoanele aparţinând minorităţilor naţionale au dreptul să studieze şi să se instruiască în limba maternă, la toate nivelurile, tipurile şi formele de învăţământ preuniversitar, în condiţiile legii. (2) În funcţie de necesităţile locale se organizează, la cererea părinţilor sau tutorilor legali şi în condiţiile legii, grupe, clase sau unităţi de învăţământ preuniversitar cu predare în limbile minorităţilor naţionale. #M80 (2^1) Unităţi de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale pot fi înfiinţate de către: a) autorităţi ale administraţiei publice locale sau judeţene, prin hotărâre;b) cultele recunoscute de lege; c) persoane juridice de drept privat; d) ministrul educaţiei naţionale, prin ordin, conform prevederilor art. 61 alin. (4^1); e) în condiţiile în care drepturile constituţionale garantate de art. 32 alin. (3) din Constituţia României, republicată, persoanelor aparţinând minorităţilor naţionale de a învăţa limba lor maternă şi de a putea fi instruite în această limbă nu se realizează în unităţi de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale, înfiinţate conform lit. a) şi d), pe baza solicitărilor, deşi există cereri ale părinţilor sau tutorilor legali ori ale organizaţiei minorităţii naţionale reprezentate în Parlamentul României, atunci exercitarea acestor drepturi se va asigura prin lege, înfiinţându-se unităţi de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale cuprinzând toate grupele, clasele de nivel preşcolar, primar, gimnazial, liceal şi postliceal solicitate. #B (3) La toate formele de învăţământ în limba română, în limbile minorităţilor naţionale sau în limbi de circulaţie internaţională, se poate înscrie şi pregăti orice cetăţean român sau cetăţean din ţările Uniunii Europene şi Confederaţia Elveţiană, indiferent de limba sa maternă şi de limba în care a studiat anterior. (4) În cadrul unităţilor sau secţiilor cu predare în limbile minorităţilor naţionale, singulare în localitate, se pot organiza clase liceale şi profesionale cu grupe de elevi de diferite profiluri, în condiţiile legii. (5) Pe raza unei unităţi administrativ-teritoriale, cu mai multe unităţi de învăţământ cu predare în limbile minorităţilor naţionale, funcţionează cel puţin o unitate şcolară cu personalitate juridică, pentru fiecare limbă maternă, indiferent de efectivul de elevi. (6) În cazul unităţilor de nivel gimnazial sau liceal cu predare în limbile minorităţilor naţionale, singulare în municipiu, oraş sau comună, se acordă personalitate juridică, indiferent de efectivul de elevi. (7) Elevii care, în localitatea de domiciliu, nu au posibilitatea de a învăţa în limba lor maternă sunt sprijiniţi prin decontul transportului la cea mai apropiată şcoală cu predare în limba maternă sau primesc cazare şi masă gratuite în internatul unităţii de învăţământ cu predare în limba maternă. (8) Minorităţile naţionale au dreptul la reprezentare proporţională cu numărul de clase în organele de conducere ale unităţilor de învăţământ, ale inspectoratelor şcolare sau ale instituţiilor echivalente, cu respectarea criteriilor de competenţă profesională, potrivit legii. (9) În unităţile şcolare cu predare şi în limbile minorităţilor naţionale, unul dintre directori va fi un cadru didactic din rândul minorităţilor respective, cu respectarea criteriilor de competenţă profesională.(10) În unităţile conexe învăţământului preuniversitar din judeţele în care funcţionează forme de învăţământ în limbile minorităţilor naţionale se asigură încadrarea cu specialişti şi din rândul minorităţilor naţionale, cu respectarea criteriilor de competenţă profesională. (11) Cadrele didactice care predau la grupe sau clase cu predare integrală în limba minorităţilor naţionale trebuie să facă dovada competenţei profesionale în limba minorităţii naţionale respective şi au dreptul la pregătire şi perfecţionare în limba de predare, în ţară sau în străinătate. Fac excepţie de la necesitatea de a face dovada competenţei profesionale în limba minorităţii naţionale respective cadrele didactice care predau limba şi literatura română. (12) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului asigură materiale didactice specifice disciplinelor predate în limba maternă. (13) Pentru elevii aparţinând minorităţilor naţionale, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului asigură manualele şcolare, care pot fi: manuale elaborate în limba de predare a minorităţilor naţionale şi manuale traduse din limba română sau manuale de import, avizate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, pentru titlurile needitate din cauza tirajului redus. (14) În învăţământul în limbile minorităţilor naţionale, în comunicarea internă şi în comunicarea cu părinţii elevilor şi ai preşcolarilor se poate folosi şi limba de predare. (15) În învăţământul primar cu predare în limbile minorităţilor naţionale, calificativele se comunică în scris şi oral şi în limba de predare. #M90 (16) În cadrul Centrului Naţional de Politici şi Evaluare din subordinea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului va funcţiona şi o secţie de cercetare şi inovare pentru învăţământul cu predare în limbile minorităţilor naţionale. #M69 (17) În finanţarea de bază a unităţii de învăţământ preuniversitar cu predare în limbile minorităţilor naţionale costul standard per elev, per preşcolar şi per antepreşcolar se calculează după un coeficient mărit pe baza factorilor de corecţie, luând în considerare predarea în limba minorităţii naţionale sau a limbii minorităţii naţionale. În cazul acestor unităţi se au în vedere izolarea lingvistică, geografică şi numărul redus de elevi, preşcolari şi antepreşcolari, precum şi elevii prevăzuţi la alin. (7). Acelaşi coeficient se aplică şi în cazul unităţilor şcolare cu predare în limba română, în condiţii similare. #B ART. 46(1) În cadrul învăţământului preuniversitar cu predare în limbile minorităţilor naţionale, toate disciplinele se studiază în limba maternă, cu excepţia disciplinei Limba şi literatura română. (2) Disciplina Limba şi literatura română se predă pe tot parcursul învăţământului preuniversitar după programe şcolare şi manuale elaborate în mod special pentru minoritatea respectivă. (3) Prin excepţie, în unităţile de învăţământ cu predare în limba unei minorităţi naţionale, ca urmare a cererii părinţilor sau tutorilor legali, la solicitarea organizaţiei minorităţii naţionale reprezentate în Parlamentul României sau, în cazul în care minoritatea respectivă nu are reprezentare parlamentară, la solicitarea grupului parlamentar al minorităţilor naţionale, predarea disciplinei Limba şi literatura română se face după manualele utilizate în unităţile de învăţământ cu predare în limba română. (4) Testele la disciplina Limba şi literatura română se elaborează pe baza programei speciale. (5) Testele de evaluare, subiectele de examen de orice tip din învăţământul preuniversitar şi lucrările semestriale pentru elevii din învăţământul cu predare în limbile minorităţilor naţionale se elaborează pe baza cerinţelor didactico- metodologice stabilite de Curriculumul naţional. (6) În învăţământul preuniversitar, activitatea de predare şi de educare la Limba şi literatura maternă, la istoria şi tradiţiile minorităţilor naţionale respective şi la Educaţia muzicală se realizează pe baza programelor şi a metodologiilor specifice elaborate de colective de experţi cunoscători ai limbii şi ai culturii minorităţii naţionale respective şi aprobate, potrivit legii. (7) Elevilor aparţinând minorităţilor naţionale, care frecventează unităţi de învăţământ cu predare în limba română sau în altă limbă decât cea maternă, li se asigură, la cerere, şi în condiţiile legii, ca disciplină de studiu, limba şi literatura maternă, precum şi istoria şi tradiţiile minorităţii naţionale respective, ca parte a trunchiului comun. Programele şi manualele disciplinei Istoria şi tradiţiile minorităţii naţionale sunt aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (8) În învăţământul primar, gimnazial şi liceal cu predare în limbile minorităţilor naţionale, disciplinele Istoria şi Geografia României se predau în aceste limbi, după programe şcolare şi manuale identice cu cele pentru clasele cu predare în limba română, cu obligaţia transcrierii şi a însuşirii toponimiei şi a numelor proprii româneşti şi în limba română. (9) În învăţământul gimnazial cu predare în limbile minorităţilor naţionale se introduce, ca disciplină de studiu, Istoria şi tradiţiile minorităţilor naţionale respective, cu predare în limba maternă. Programele şcolare şi manualele la aceastădisciplină sunt aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (10) În programele şi manualele de istorie se vor reflecta istoria şi tradiţiile minorităţilor naţionale din România. (11) În învăţământul liceal şi postliceal, în care predarea se face în limba maternă pentru disciplinele, respectiv modulele de pregătire de specialitate, se realizează însuşirea terminologiei de specialitate şi în limba română. (12) În învăţământul preuniversitar, probele de admitere şi probele examenelor de absolvire pot fi susţinute în limba în care au fost studiate disciplinele respective, în condiţiile legii. ART. 47 (1) Pe raza unei unităţi administrativ-teritoriale - comună, oraş, municipiu - unde funcţionează mai multe unităţi şcolare cu predare în limba română cel puţin una dintre acestea are personalitate juridică, indiferent de efectivul de elevi. (2) Unităţile cu predare în limba română, de nivel gimnazial sau liceal, unice în municipiu, în oraş sau în comună au personalitate juridică indiferent de efectivul de elevi. #M35 SECŢIUNEA a 12^1-a Învăţământ pentru persoanele cu tulburări de învăţare #M35 ART. 47^1 Pentru persoanele cu tulburări de învăţare se aplică în toate ciclurile de învăţământ preuniversitar curriculumul naţional. #M35 ART. 47^2 În învăţământul primar, cu precădere pentru clasa pregătitoare şi pentru clasa I, se vor efectua, în mod obligatoriu, teste de evaluare a capacităţii de învăţare în vederea depistării precoce a tulburărilor de învăţare, stabilirii eventualelor metode specifice de educaţie şi a asigurării terapiilor specifice. Pe parcursul ciclului de învăţământ primar se efectuează evaluări anuale. #M35 ART. 47^3 Ministerul Educaţiei Naţionale şi Cercetării Ştiinţifice elaborează, în termen de 90 de zile de la intrarea în vigoare a prezentei legi, metodologia*) pentru asigurarea suportului necesar elevilor cu tulburări de învăţare. #CIN*) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 3124/2017 privind aprobarea Metodologiei pentru asigurarea suportului necesar elevilor cu tulburări de învăţare. #M35 ART. 47^4 Metodologia va cuprinde procedurile de evaluare pentru depistarea tulburărilor de învăţare, precum şi cadrul general de asigurare a cadrelor didactice cu pregătire adecvată şi a terapiilor specifice. #M35 ART. 47^5 Cu acordul prealabil al consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ şi la recomandarea specialistului, pentru fiecare caz în parte, elevii cu deficienţe de învăţare pot folosi materiale sau instrumente compensatorii, inclusiv tehnologie informatică, şi vor beneficia de evaluare adaptată pe parcursul semestrelor. #M35 ART. 47^6 La nivelul centrelor judeţene de resurse şi de asistenţă educaţională/Centrului Municipiului Bucureşti de Resurse şi Asistenţă Educaţională se organizează compartimente de consiliere parentală pentru părinţii care au copii cu tulburări de învăţare, pentru a se asigura comunicarea şi colaborarea între şcoală, familie şi specialişti pentru diagnosticarea şi reabilitarea pe tot parcursul şcolarizării elevilor. #M35 ART. 47^7 În cadrul programelor de formare continuă a personalului didactic se vor introduce sesiuni de informare/cursuri de perfecţionare asupra problemelor legate de tulburările de învăţare, în vederea dobândirii de competenţe în identificarea acestora şi a capacităţii de aplicare a unor strategii didactice potrivite. #B SECŢIUNEA a 13-a Învăţământul special şi special integrat ART. 48 (1) Învăţământul special şi special integrat, organizat pentru persoanele cu cerinţe educaţionale speciale sau alte tipuri de cerinţe educaţionale, stabilite prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, se realizează pentru toate nivelurile de învăţământ, diferenţiat, în funcţie de tipul şi gradul de deficienţă.(2) Învăţământul special şi special integrat este gratuit şi este organizat, de regulă, ca învăţământ cu frecvenţă. În funcţie de necesităţile locale, acesta se poate organiza şi sub alte forme, în conformitate cu legislaţia în vigoare. (3) Guvernul elaborează reglementări specifice pentru serviciile educaţionale şi de asistenţă, oferite copiilor cu cerinţe educaţionale speciale. #M42 ART. 49 (1) Învăţământul special se organizează în unităţi de învăţământ special. (2) Învăţământul special integrat se organizează în învăţământul de masă, prin cuprinderea fiecărui preşcolar şi elev cu dizabilităţi sau cerinţe educaţionale speciale în grupe, clase sau formaţiuni de studiu din învăţământul de masă. (2^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (2), în învăţământul de masă se pot organiza grupe/clase speciale cu elevi cu dizabilităţi, cu avizul inspectoratului şcolar judeţean, respectiv al Inspectoratului Şcolar al Municipiului Bucureşti, în conformitate cu normele metodologice aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice. (2^2) Efectivele formaţiunilor de studiu din învăţământul special şi special integrat sunt stabilite de Ministerul Educaţiei Naţionale şi Cercetării Ştiinţifice, în funcţie de tipul şi gradul dizabilităţii. #B (3) Conţinuturile învăţământului special şi special integrat, demersurile didactice, precum şi pregătirea şi formarea personalului care îşi desfăşoară activitatea în domeniul educaţiei copiilor cu cerinţe educaţionale speciale sunt stabilite prin metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M42 (4) Durata şcolarizării copiilor cu cerinţe educaţionale speciale poate fi mai mare decât cea precizată prin prezenta lege şi se stabileşte, în funcţie de nevoile individuale, de gradul şi tipul dizabilităţii, prin ordin al ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice. #B ART. 50 (1) Evaluarea, asistenţa psihoeducaţională, orientarea şcolară şi orientarea profesională a copiilor, a elevilor şi a tinerilor cu cerinţe educaţionale speciale se realizează de către centrele judeţene de resurse şi de asistenţă educaţională, denumite în continuare CJRAE, respectiv de Centrul Municipiului Bucureşti de Resurse şi Asistenţă Educaţională, denumit în continuare CMBRAE, prin serviciile de evaluare şi de orientare şcolară şi profesională, pe baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, acordându-seprioritate integrării în învăţământul de masă. CJRAE cuprind şi centrele logopedice interşcolare. (2) Stabilirea gradului de deficienţă al elevilor cu cerinţe educaţionale speciale se realizează de către comisiile din cadrul CJRAE/CMBRAE, în colaborare cu comisiile pentru protecţia copilului din cadrul direcţiilor generale judeţene/a municipiului Bucureşti de asistenţă socială şi protecţia copilului. (3) Diagnosticarea abuzivă a copiilor pe criterii de rasă, naţionalitate, etnie, limbă, religie, apartenenţă la o categorie defavorizată, precum şi de orice alt criteriu, fapt ce determină includerea lor în clase cu cerinţe educaţionale speciale, se sancţionează. (4) Obţinerea unei calificări de către elevii/tinerii cu cerinţe educaţionale speciale se face în unităţi de învăţământ special şi de masă, cu consultarea factorilor locali interesaţi. (5) Elevii şi tinerii cu cerinţe educaţionale speciale pot dobândi calificări profesionale corespunzătoare tipului şi gradului de deficienţă. ART. 51 (1) Copiii, elevii şi tinerii cu cerinţe educaţionale speciale, integraţi în învăţământul de masă, beneficiază de suport educaţional prin cadre didactice de sprijin şi itinerante, de la caz la caz. Organizarea serviciilor de sprijin educaţional se face de către CJRAE/CMBRAE şi se reglementează prin metodologii specifice elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (2) Copiii şi tinerii cu cerinţe educaţionale speciale, şcolarizaţi în unităţile de învăţământ special sau de masă, inclusiv cei şcolarizaţi în alt judeţ decât cel de domiciliu, beneficiază de asistenţă socială constând în asigurarea alocaţiei zilnice de hrană, a rechizitelor şcolare, a cazarmamentului, a îmbrăcămintei şi a încălţămintei în cuantum egal cu cel pentru copiii aflaţi în sistemul de protecţie a copilului, precum şi de găzduire gratuită în internate sau centrele de asistare pentru copiii cu cerinţe educaţionale speciale din cadrul direcţiilor generale judeţene/a municipiului Bucureşti de asistenţă socială şi protecţia copilului. ART. 52 (1) Pentru copiii, elevii şi tinerii cu boli cronice sau cu boli care necesită perioade de spitalizare mai mari de 4 săptămâni se organizează, după caz, grupe sau clase în cadrul unităţii sanitare în care aceştia sunt internaţi. (2) Pentru copiii, elevii şi tinerii care, din motive medicale sau din cauza unei dizabilităţi, sunt nedeplasabili, se organizează şcolarizare la domiciliu, pe o perioadă determinată. (3) Şcolarizarea la domiciliu, respectiv înfiinţarea de clase sau de grupe în spitale se fac de către inspectoratul şcolar, la propunerea CJRAE/CMBRAE, conform unei metodologii-cadru elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului.(4) Unităţile de învăţământ special pot beneficia de sprijinul instituţiilor de protecţie socială, al altor organisme private autorizate, al persoanelor fizice sau juridice din ţară şi din străinătate, pentru stimulare, compensare şi pentru reducerea gradului de dizabilitate. ART. 53 Învăţământul special dispune de planuri de învăţământ, de programe şcolare, de programe de asistenţă psihopedagogică, de manuale şi de metodologii didactice alternative, adaptate tipului şi gradului de dizabilitate şi aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. ART. 54 (1) În funcţie de evoluţia copilului se pot face propuneri de reorientare dinspre şcoala specială spre şcoala de masă şi invers. (2) Propunerea de reorientare se face de către cadrul didactic care a lucrat cu copilul în cauză sau de către părinţii copilului/tutorele legal instituit şi de către psihologul şcolar. Decizia de reorientare se ia de către comisia de expertiză din cadrul CJRAE/CMBRAE, cu acordul familiei sau al susţinătorului legal. ART. 55 (1) Şcolarizarea minorilor şi a adulţilor din centrele de reeducare, din penitenciarele pentru minori şi tineri şi din penitenciarele pentru adulţi se realizează cu respectarea Curriculumului naţional. Resursa umană necesară pentru şcolarizarea acestora este asigurată de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, prin inspectoratele şcolare. (2) În vederea obţinerii unei calificări şi a integrării în viaţa activă a tinerilor cu cerinţe educaţionale speciale, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, împreună cu Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale, organizează ateliere protejate. ART. 56 La absolvirea învăţământului special, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului colaborează cu Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale şi cu alte organisme guvernamentale sau nonguvernamentale în vederea integrării în viaţa activă, potrivit calificării obţinute şi în condiţiile prevăzute de legislaţia în vigoare. #M91 ART. 56^1*) În cadrul programelor de formare continuă a personalului didactic se vor introduce sesiuni de informare/teme/cursuri de perfecţionare asupra problemelor legate de violenţa psihologică - bullying, în vederea dobândirii de competenţe în identificarea acestora şi a capacităţii de aplicare a unor strategii educaţionale potrivite. #CIN*) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării nr. 4343/2020 privind aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor art. 7 alin. (1^1), art. 56^1 şi ale pct. 6^1 din anexa la Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, privind violenţa psihologică - bullying. #B SECŢIUNEA a 14-a Învăţământul pentru copiii şi tinerii capabili de performanţe înalte ART. 57 (1) Statul sprijină copiii şi tinerii capabili de performanţe înalte atât în unităţi de învăţământ, cât şi în centre de excelenţă. Centrele de excelenţă sunt înfiinţate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (2) Coordonarea acţiunilor prevăzute la alin. (1) este asigurată de Centrul Naţional de Instruire Diferenţiată, înfiinţat prin hotărâre a Guvernului, iniţiată de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (3) Resursele umane, curriculare, informaţionale, materiale şi financiare pentru susţinerea copiilor şi a tinerilor capabili de performanţe înalte se asigură de unităţile de învăţământ şi de inspectoratele şcolare, conform normelor metodologice elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M23 (4) Pentru sprijinirea copiilor şi a tinerilor capabili de performanţe înalte, Ministerul Educaţiei Naţionale organizează competiţii şcolare, extraşcolare şi extracurriculare, tabere de profil, simpozioane şi alte activităţi specifice şi acordă burse şi alte forme de sprijin material şi financiar. Normele metodologice privind cheltuielile cu organizarea şi desfăşurarea competiţiilor şcolare, extraşcolare şi extracurriculare, cuantumul stimulentelor financiare acordate elevilor premiaţi, profesorilor care i-au pregătit şi unităţilor şcolare de provenienţă a premianţilor se aprobă prin hotărâre a Guvernului. #M140 (4^1) Cuantumul minim al stimulentelor financiare pentru elevii care obţin performanţe la olimpiadele naţionale este diferenţiat, după cum urmează: a) pentru premiul I - 1.000 de lei; b) pentru premiul al II-lea - 700 de lei; c) pentru premiul al III-lea - 500 de lei; d) pentru menţiuni - 300 de lei. #B (5) Copiii şi tinerii capabili de performanţe înalte beneficiază, indiferent de vârstă, de programe educative care le respectă particularităţile de învăţare şi deorientare a performanţei. Aceste programe sunt de aprofundare a învăţării, de grupare pe abilităţi, de îmbogăţire a curriculumului cu noi domenii, de mentorat şi transfer de competenţă, de accelerare a promovării conform ritmului individual de învăţare. SECŢIUNEA a 15-a Programul "Şcoala după şcoală" #M132 ART. 58*) (1) Unităţile de învăţământ, prin decizia consiliului de administraţie, îşi pot extinde activităţile cu elevii după sau înaintea orelor de curs, prin programe "Şcoala după şcoală", dacă dispun de infrastructura şi de personalul de specialitate necesare implementării acestor programe. Pentru elevii până în clasa a IV-a inclusiv, părinţii, reprezentanţii legali sau, după caz, persoana care a fost desemnată de părinte pentru întreţinerea unui copil, pe perioada absenţei părinţilor, conform art. 104 din Legea nr. 272/2004 privind protecţia şi promovarea drepturilor copilului, republicată, cu modificările şi completările ulterioare, după caz, poate opta pentru obţinerea tichetelor pentru educaţie pe suport electronic, în vederea achitării cheltuielilor din programul derulat în sistem public sau privat de tipul "Şcoala după şcoală". #M117 (1^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), începând cu semestrul al II-lea al anului şcolar 2020 - 2021 se desfăşoară programul naţional pilot de tip "Şcoala după şcoală" pentru elevii până la clasa a VIII-a inclusiv. (1^2) În condiţiile prevăzute la alin. (1^1), pentru elevii până la clasa a VIII-a inclusiv, părinţii, reprezentanţii legali sau, după caz, persoana care a fost desemnată de părinte pentru întreţinerea unui copil, pe perioada absenţei părinţilor, conform art. 104 din Legea nr. 272/2004 privind protecţia şi promovarea drepturilor copilului, republicată, cu modificările şi completările ulterioare, după caz, pot opta în scris pentru participarea la programul naţional pilot de tip "Şcoala după şcoală", conform calendarului din normele metodologice de aplicare a programului. #B (2) În parteneriat cu autorităţile publice locale şi cu asociaţiile de părinţi, prin programul "Şcoala după şcoală", se oferă activităţi educative, recreative, de timp liber, pentru consolidarea competenţelor dobândite sau de accelerare a învăţării, precum şi activităţi de învăţare remedială. Acolo unde acest lucru este posibil, parteneriatul se poate realiza cu organizaţii nonguvernamentale cu competenţe în domeniu.(3) Programele "Şcoala după şcoală" se organizează în baza unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului**). #M132 (4) Statul finanţează, în limita sumelor alocate cu această destinaţie, programul "Şcoala după şcoală" pentru elevii de până în clasa a IV-a inclusiv, ai căror părinţi, reprezentanţi legali sau, după caz, persoana care a fost desemnată de părinte pentru întreţinerea unui copil, pe perioada absenţei părinţilor, conform art. 104 din Legea nr. 272/2004, republicată, cu modificările şi completările ulterioare, solicită în scris acest serviciu, prin tichete pentru educaţie pe suport electronic a căror valoare nominală lunară se raportează la indicatorul social de referinţă şi este de 0,8 ISR, exprimat în lei, pentru fiecare copil înscris în programul "Şcoala după şcoală". #M117 (4^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (4), începând cu semestrul al II-lea al anului şcolar 2020 - 2021, se acordă unităţilor de învăţământ un sprijin financiar de 0,4 ISR/lună, exprimat în lei, per copil înscris în programul naţional pilot de tip "Şcoala după şcoală", destinat exclusiv acoperirii costurilor organizării şi participării copiilor la activităţi de educaţie remedială. (4^2) Prin excepţie de la prevederile alin. (4), pentru anul şcolar 2021 - 2022, valoarea nominală lunară a tichetelor pentru educaţie pe suport electronic este de 0,4 ISR, exprimată în lei, pentru fiecare copil înscris în programul "Şcoala după şcoală". #M132 (5) Persoanele îndreptăţite prevăzute la alin. (4) optează pentru aceste tichete pentru educaţie pe suport electronic, în scris, individual pentru fiecare copil, la sfârşitul fiecărui an şcolar sau la momentul înscrierii copilului la şcoală pentru noul an şcolar. (6) Tichetele pentru educaţie pe suport electronic destinate programului "Şcoala după şcoală" sunt tichete de valoare pe suport electronic finanţate din fonduri externe nerambursabile şi în completare de la bugetul de stat, destinate exclusiv acoperirii parţiale sau integrale a costurilor aferente programului al cărui scop final este de a oferi sprijin familiilor sau persoanelor în îngrijirea cărora se află elevii până în clasa a IV-a inclusiv, precum şi de a contribui la îmbunătăţirea competenţelor educaţionale dobândite de aceştia în timpul orelor de şcoală. Tichetele pentru educaţie pe suport electronic nu sunt transferabile, iar utilizarea lor în alt scop îi obligă pe beneficiari la plata contravalorii serviciilor educaţionale de care au beneficiat. (7) Tichetele pentru educaţie pe suport electronic se emit numai de către unităţile autorizate de Ministerul Finanţelor, denumite în continuare unităţile emitente, în baza autorizaţiei de funcţionare.(8) Decontarea tichetelor pentru educaţie pe suport electronic între unităţile de învăţământ sau organizaţiile neguvernamentale care acceptă tichete pentru educaţie pe suport electronic ca mod de plată a costurilor aferente programului "Şcoala după şcoală" şi unităţile emitente ale tichetelor pentru educaţie pe suport electronic se face numai prin intermediul unităţilor bancare. (8^1) Pentru programul naţional pilot de tip "Şcoala după şcoală", sprijinul financiar prevăzut la alin. (4^1) va fi considerat barem standard de cost per elev. Monitorizarea îndeplinirii condiţiilor de acordare a sprijinului financiar şi a cheltuielilor incluse în baremul standard de cost se va realiza lunar, conform normelor de aplicare a programului naţional pilot de tip "Şcoala după şcoală". (9) Finanţarea acordării tichetelor pentru educaţie pe suport electronic se face din fonduri externe nerambursabile, în limita fondurilor alocate cu această destinaţie, cu respectarea criteriilor de eligibilitate specifice programului operaţional în cauză, şi în completare din bugetul de stat, în limita fondurilor alocate din bugetul de stat pentru această destinaţie. #M117 (9^1) În vederea implementării programului naţional pilot de tip "Şcoala după şcoală" prevăzut la alin. (1^1), cu respectarea prevederilor alin. (4^1), Ministerul Educaţiei va demara şi implementa un proiect care se adresează elevilor aflaţi în risc de părăsire timpurie a şcolii şi/sau de eşec şcolar, cuprinzând elevii aparţinând grupurilor vulnerabile, în special elevii care nu au avut acces sau au avut acces deficitar la activităţile educaţionale desfăşurate prin intermediul tehnologiei şi al internetului. (9^2) Bugetul proiectului pentru implementarea programului naţional pilot de tip "Şcoala după şcoală" se încadrează în limita de 146.163 mii lei, echivalentul a 30.000.000 euro, valoare totală, şi este alocat în cadrul Programului operaţional Capital uman 2014 - 2020. Cheltuielile generate de implementarea programului naţional pilot de tip "Şcoala după şcoală" vor respecta regulile de eligibilitate specifice Programului operaţional Capital uman 2014 - 2020. #M132 (9^3) În bugetul Ministerului Educaţiei se cuprind creditele de angajament şi creditele bugetare aferente valorii totale a programului prevăzut la alin. (9^1), cu respectarea prevederilor art. 11 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 40/2015 privind gestionarea financiară a fondurilor europene pentru perioada de programare 2014 - 2020, aprobată cu modificări şi completări prin Legea nr. 105/2016, cu modificările şi completările ulterioare. (9^4) Achiziţia tichetelor pentru educaţie pe suport electronic finanţate din fonduri externe nerambursabile se realizează de către Ministerul Educaţiei la propunerea inspectoratelor şcolare, în urma centralizării cererilor depuse la unităţile de învăţământ la care sunt înscrişi elevii de către persoanele îndreptăţitepotrivit prezentei legi, iar acestea se distribuie prin inspectoratele şcolare către unităţile de învăţământ la care sunt înscrişi elevii. #M111 (10) Decontarea tichetelor educaţionale se face de către organizatorul programului "Şcoala după şcoală", în funcţie de zilele în care a fost prezent copilul în program. #M117 (11) Sprijinul financiar prevăzut la alin. (4^1) se acordă unităţilor de învăţământ conform normelor de aplicare a prevederilor programului naţional pilot de tipul "Şcoala după şcoală". #CIN *) Conform art. II din Legea nr. 323/2021 (#M132), procedura şi criteriile de evaluare a programelor "Şcoala după şcoală" organizate de unităţile de învăţământ se stabilesc de către Ministerul Educaţiei şi se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei, în termen de 15 zile de la data de 2 ianuarie 2022 [data intrării în vigoare a Legii nr. 323/2021 (#M132)]. **) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului nr. 5349/2011 privind aprobarea Metodologiei de organizare a Programului "Şcoala după şcoală". Menţionăm că, ulterior publicării ordinului indicat mai sus, art. 58 a fost modificat prin mai multe acte normative. #B SECŢIUNEA a 16-a Alternativele educaţionale ART. 59 (1) În sistemul de învăţământ preuniversitar pot fi iniţiate şi organizate alternative educaţionale, cu acordul Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, pe baza unor regulamente aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (2) Acreditarea, respectiv evaluarea periodică a alternativelor educaţionale se fac potrivit legii. (3) Unităţile de învăţământ preuniversitar alternativ dispun de autonomie organizatorică şi funcţională, în conformitate cu specificul alternativei. (4) La toate formele de învăţământ alternativ în limba română, în limbile minorităţilor naţionale sau în limbi de circulaţie internaţională, se poate înscrie şi pregăti orice cetăţean român. (5) Cadrele didactice care predau la grupe sau clase din alternativele educaţionale au dreptul la recunoaşterea de către inspectoratele şcolare judeţene şiMinisterul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului a pregătirii şi a perfecţionărilor realizate de organizaţiile, asociaţiile, federaţiile care gestionează dezvoltarea alternativei respective la nivel naţional. SECŢIUNEA a 17-a Învăţământul particular şi confesional ART. 60 (1) Învăţământul particular şi confesional se organizează conform principiului nonprofit în unităţi de învăţământ preuniversitar, la toate nivelurile şi formele, conform legislaţiei în vigoare. (2) Criteriile, standardele şi indicatorii de performanţă pe care trebuie să le îndeplinească unităţile de învăţământ preuniversitar particular şi confesional sunt identice cu cele pe care trebuie să le îndeplinească unităţile de învăţământ de stat. (3) Unităţile particulare de învăţământ sunt unităţi libere, deschise, autonome atât din punct de vedere organizatoric, cât şi economico-financiar, având drept fundament proprietatea privată, garantată de Constituţie. (4) Autorizarea de funcţionare provizorie, acreditarea şi evaluarea periodică a unităţilor de învăţământ preuniversitar particular şi confesional sunt realizate de către Agenţia Română de Asigurare a Calităţii în Învăţământul Preuniversitar, conform legislaţiei în vigoare. (5) Unităţile de învăţământ preuniversitar particular şi confesional acreditate sunt sprijinite de stat, condiţiile fiind stabilite prin hotărâre a Guvernului. (6) Statul sprijină şi coordonează învăţământul particular şi confesional, în condiţiile legii, respectând în întregime drepturile acestuia. (7) Directorii unităţilor de învăţământ particular sunt numiţi de conducerea persoanei juridice fondatoare, cu respectarea criteriilor de competenţă. Actul de numire se aduce la cunoştinţa inspectoratului şcolar pe raza căruia îşi desfăşoară activitatea unitatea respectivă. CAPITOLUL III Reţeaua şcolară #M67 ART. 61*) (1) Reţeaua şcolară este formată din totalitatea: a) unităţilor de învăţământ acreditate, respectiv autorizate să funcţioneze provizoriu; b) unităţilor de învăţământ preuniversitar, înfiinţate în structura universităţilor de stat;c) furnizorilor de educaţie autorizaţi să funcţioneze provizoriu. #B (2) Reţeaua şcolară a unităţilor de învăţământ de stat şi particular preuniversitar se organizează de către autorităţile administraţiei publice locale, cu avizul conform al inspectoratelor şcolare. Pentru învăţământul special liceal şi special postliceal, reţeaua şcolară se organizează de către consiliul judeţean, respectiv de către consiliile locale ale sectoarelor municipiului Bucureşti, cu consultarea partenerilor sociali şi cu avizul conform al Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M67 (2^1) Prin organizarea reţelei şcolare, prevăzute la alin. (1), autorităţile administraţiei publice locale, respectiv consiliul judeţean sau consiliile subdiviziunilor administrativ-teritoriale ale municipiilor asigură publicarea, pentru fiecare an şcolar, a unităţilor de învăţământ de stat, particulare şi confesionale acreditate, precum şi a furnizorilor de educaţie autorizaţi să funcţioneze provizoriu, care organizează legal activităţi de educaţie în vederea realizării opozabilităţii faţă de toţi beneficiarii direcţi şi indirecţi ai educaţiei, aşa cum sunt aceştia definiţi la punctele 5 şi 6 din anexă. #B (3) În cadrul reţelei şcolare se pot înfiinţa şi pot funcţiona, conform legii, grupe/clase în alternative educaţionale integrate în unităţi şcolare de stat sau particulare. (4) Persoanele juridice şi fizice pot înfiinţa, conform legii, unităţi de educaţie timpurie şi de învăţământ primar, gimnazial, liceal şi postliceal. #M67 (4^1) În cazul în care autorităţile administraţiei publice locale nu aprobă organizarea reţelei şcolare prevăzute la alin. (2), ministrul educaţiei naţionale emite, până la sfârşitul anului şcolar, un ordin cu privire la aprobarea reţelei şcolare, inclusiv pentru înfiinţarea, desfiinţarea, fuziunea sau divizarea unităţilor de învăţământ de stat, confesional şi particular pentru unitatea administrativ- teritorială în cauză, cuprinzând toate grupele de nivel preşcolar, clasele de învăţământ primar, gimnazial, liceal şi postliceal, cu respectarea prevederilor legale în vigoare. #B (5) Reţeaua şcolară a unităţilor de învăţământ se dă publicităţii la începutul fiecărui an, pentru anul şcolar următor. Cifra de şcolarizare pentru învăţământul de stat se aprobă prin hotărâre a Guvernului, cu cel puţin 6 luni înainte de începerea anului şcolar. (6) În cadrul sistemului naţional de învăţământ preuniversitar de stat se pot înfiinţa şi pot funcţiona, conform legii, unităţi de învăţământ cu clase constituite pebază de contracte de parteneriat între unităţi de învăţământ de stat şi particulare acreditate, între acestea şi operatori economici, precum şi între instituţii din ţară şi străinătate, pe baza unor acorduri interguvernamentale. (7) Unităţile de învăţământ preuniversitar, indiferent de tip, nivel, formă, filieră şi profil sunt supuse acreditării şi evaluării periodice, conform legii. (8) Pentru a asigura calitatea învăţământului, la propunerea autorităţilor administraţiei publice locale sau din proprie iniţiativă, inspectoratele şcolare pot solicita Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului ridicarea acreditării/autorizării unei unităţi de învăţământ cu personalitate juridică sau a unei structuri a acesteia în conformitate cu prevederile legale. În situaţia în care Agenţia Română pentru Asigurarea Calităţii în Învăţământul Preuniversitar, denumită în continuare ARACIP, retrage acreditarea/autorizaţia de funcţionare, pentru neîndeplinirea condiţiilor legale, unei unităţi de învăţământ, aceasta îşi încetează activitatea. Autorităţile administraţiei publice locale realizează alocarea elevilor altor unităţi şcolare, cu respectarea interesului copiilor şi asigurarea logisticii necesare. #CIN *) A se vedea şi art. I din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 48/2018 (#M67), articol reprodus în nota 2 de la sfârşitul textului actualizat. #B ART. 62 (1) În vederea asigurării calităţii educaţiei şi a optimizării gestionării resurselor, unităţile de învăţământ şi autorităţile administraţiei publice locale pot decide înfiinţarea consorţiilor şcolare. (2) Consorţiile şcolare sunt parteneriate contractuale între unităţile de învăţământ, care asigură: a) mobilitatea personalului între unităţile membre ale consorţiului; b) utilizarea în comun a resurselor unităţilor de învăţământ din consorţiu; c) lărgirea oportunităţilor de învăţare oferite elevilor şi recunoaşterea reciprocă a rezultatelor învăţării şi evaluării acestora. (3) Cadrul general pentru înfiinţarea, desfiinţarea şi funcţionarea consorţiilor şcolare se va reglementa prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. ART. 63*) (1) În învăţământul preuniversitar, formaţiunile de studiu cuprind grupe, clase sau ani de studiu, după cum urmează: #M137 a) educaţia antepreşcolară: grupa mică cuprinde în medie 7 copii, dar nu mai puţin de 5 şi nu mai mult de 9; grupa mijlocie cuprinde în medie 12 copii, dar numai puţin de 8 şi nu mai mult de 15 şi grupa mare cuprinde în medie 12 copii, dar nu mai puţin de 8 şi nu mai mult de 20; #B b) învăţământul preşcolar: grupa cuprinde în medie 15 preşcolari, dar nu mai puţin de 10 şi nu mai mult de 20; #M110 c) învăţământul primar: clasa cuprinde în medie 17 elevi, dar nu mai puţin de 10 şi nu mai mult de 22; d) învăţământul gimnazial: clasa cuprinde în medie 22 de elevi, dar nu mai puţin de 10 şi nu mai mult de 26; d^1) învăţământul de artă: clasa cuprinde în medie 14 elevi, dar nu mai puţin de 8 şi nu mai mult de 25 şi pot fi constituite din maximum 4 grupe. Grupa cuprinde în medie 6 elevi, dar nu mai puţin de 4 şi nu mai mult de 10; e) învăţământul liceal şi profesional: clasa cuprinde în medie 24 de elevi, dar nu mai puţin de 15 şi nu mai mult de 30; e^1) învăţământul dual: clasa cuprinde în medie 24 de elevi, dar nu mai puţin de 20 şi nu mai mult de 30; #M41 e^2) instruirea practică şi pregătirea de specialitate se desfăşoară pe grupe de minimum 10 elevi şi maximum 15 elevi; #M64 e^3) clasele din învăţământul dual pot fi constituite din maximum 3 grupe cu calificări diferite; #M18 f) învăţământul postliceal: clasa cuprinde în medie 25 de elevi, dar nu mai puţin de 15 şi nu mai mult de 30; #B g) învăţământul special pentru elevi cu deficienţe uşoare şi/sau moderate: grupa care cuprinde în medie 10 elevi, dar nu mai puţin de 8 şi nu mai mult de 12; h) învăţământul special pentru elevi cu deficienţe grave: grupa care cuprinde în medie 5 elevi, dar nu mai puţin de 4 şi nu mai mult de 6. #M78 (2) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), în localităţile în care există cerere pentru forma de învăţământ în limba maternă a unei minorităţi naţionale, efectivele formaţiunilor de studiu se organizează, se înfiinţează şi funcţionează astfel: a) organizarea de noi formaţiuni de studiu pentru forma de învăţământ în limba maternă a unei minorităţi naţionale, cu efective mai mici decât minimul prevăzut de prezenta lege, se poate realiza la cerere, conform art. 19 alin. (3), în condiţiile legii;#M110 b) organizarea, reorganizarea, desfiinţarea oricăror formaţiuni de studiu, inclusiv cel simultan pentru forma de învăţământ în limba maternă a unei minorităţi naţionale existente, se pot realiza cu avizul conform al Ministerului Educaţiei şi Cercetării, Comisiei de învăţământ şi tineret a Consiliului Minorităţilor Naţionale, aflat în coordonarea Departamentului de relaţii interetnice din cadrul Secretariatului General al Guvernului, şi al organizaţiei minorităţii naţionale reprezentate în Parlamentul României; #M78 c) în situaţii excepţionale, formaţiunile de studiu pentru antepreşcolari, preşcolari sau elevi pentru forma de învăţământ în limba maternă a unei minorităţi naţionale pot funcţiona sub efectivul minim sau peste efectivul maxim, cu aprobarea direcţiei pentru minorităţi din cadrul Ministerului Educaţiei Naţionale, pe baza unei propuneri justificate din partea consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ sau al organizaţiei minorităţii naţionale reprezentate în Parlamentul României, care solicită exceptarea de la prevederile alin. (1). (2^1) Prevederile alin. (2) se aplică şi formaţiunilor de studiu în limba română, atunci când acestea funcţionează în zone unde ponderea unei minorităţi etnice este majoritară. În aceste situaţii, avizul conform, respectiv aprobarea prevăzută la alin. (2) lit. b) şi c) se realizează de direcţia de specialitate competentă din cadrul Ministerului Educaţiei Naţionale. (2^2) Prevederile alin. (2) şi (2^1) se aplică doar formaţiunilor de studiu ce cuprind, conform legii, grupe, clase sau ani de studiu. Reorganizarea unităţilor de învăţământ cu personalitate juridică se realizează conform art. 22^1. (2^3) Aplicarea prevederilor prezentului articol, respectiv a dispoziţiilor art. 22^1 nu poate avea ca efect pierderea personalităţii juridice de către unităţile de învăţământ singulare, acordată conform art. 45 alin. (6). #M110 (3) În situaţii excepţionale, formaţiunile de preşcolari sau de elevi pot funcţiona peste efectivul maxim, cu cel mult 3 preşcolari/elevi, după caz, peste numărul maxim prevăzut la alin. (1), cu aprobarea consiliului de administraţie al inspectoratului şcolar, pe baza unei justificări din partea consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ care solicită exceptarea de la prevederile alin. (1). (3^1) Situaţiile aprobate de inspectoratul şcolar se comunică Ministerului Educaţiei şi Cercetării şi autorităţilor locale pentru asigurarea finanţării. Clasele în funcţiune la data intrării în vigoare a prezentei legi rămân cu acelaşi număr de elevi până la finalizarea ciclului de învăţământ. #M140(3^2) Prin excepţie de la prevederile alin. (1) lit. e), absolvenţii clasei a VIII-a pot fi înscrişi în clasa a IX-a, fără susţinerea evaluării naţionale şi peste numărul maxim de elevi cuprins în acea formaţiune/clasă, dacă au obţinut, pe parcursul gimnaziului, premiul I la etapa naţională a olimpiadelor şcolare organizate şi finanţate de Ministerul Educaţiei sau au obţinut premiile I, II sau III la competiţii internaţionale recunoscute de Ministerul Educaţiei. (3^3) Elevii cu performanţe deosebite la olimpiadele naţionale sau la competiţiile internaţionale, prevăzuţi la alin. (3^2), vor putea fi înscrişi la filiera/profilul/specializarea care corespunde specificului olimpiadei naţionale/competiţiei internaţionale. Lista privind corespondenţa specificului olimpiadei naţionale/competiţiei internaţionale cu filiera/profilul/specializarea la care se face înscrierea se aprobă anual prin ordin al ministrului educaţiei. #M110 (4) Integrarea şcolară individuală a copiilor/elevilor cu cerinţe educaţionale speciale în grupe/clase din învăţământul de masă se realizează doar la începutul anului şcolar. Pentru fiecare preşcolar/elev cu cerinţe educaţionale speciale orientat de către centrul judeţean de resurse şi asistenţă educaţională/Centrul Municipiului Bucureşti de Resurse şi Asistenţă Educaţională pentru învăţământul de masă, efectivele existente ale grupelor/claselor se diminuează cu 2 preşcolari/elevi. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 63 au fost acordate prin: - art. 11 alin. (3) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 15/2022 privind acordarea de sprijin şi asistenţă umanitară de către statul român cetăţenilor străini sau apatrizilor aflaţi în situaţii deosebite, proveniţi din zona conflictului armat din Ucraina, cu modificările ulterioare; - art. II alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 69/2022 (#M140) pentru modificarea şi completarea Legii educaţiei naţionale nr. 1/2011 şi prorogarea unor termene. Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în nota 11 şi în pct. 12.12 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. #B CAPITOLUL IV Curriculumul învăţământului preuniversitar ART. 64 (1) În învăţământul preuniversitar se aplică Curriculumul naţional elaborat în conformitate cu nevoile specifice dezvoltării personale şi cu nevoile pieţei forţei de muncă şi ale fiecărei comunităţi, în baza principiului subsidiarităţii.(2) Curriculumul naţional reprezintă ansamblul coerent al planurilor-cadru de învăţământ şi al programelor şcolare din învăţământul preuniversitar. ART. 65 (1) Planurile-cadru de învăţământ cuprind disciplinele, domeniile de studiu, respectiv modulele de pregătire obligatorii şi opţionale, precum şi numărul minim şi maxim de ore aferente acestora. (2) Trunchiul comun se constituie din disciplinele/domeniile de studiu/modulele de pregătire obligatorii, iar curriculumul la decizia şcolii se constituie din disciplinele/domeniile de studiu/modulele de pregătire opţionale. (3) Programele şcolare stabilesc, pentru fiecare disciplină, domeniul de studiu/modulul de pregătire din planul de învăţământ, finalităţile urmărite şi evidenţiază conţinuturile fundamentale de ordin teoretic, experimental şi aplicativ, oferind orientări metodologice generale pentru realizarea şi evaluarea acestora. (4) Planurile-cadru şi programele şcolare pentru disciplinele/domeniile de studiu, respectiv modulele de pregătire obligatorii din învăţământul preuniversitar sunt elaborate de către instituţiile şi organismele abilitate ale Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (5) Curriculumul la decizia şcolii se constituie atât din pachete disciplinare opţionale ofertate la nivel naţional, regional şi local, cât şi din pachete disciplinare opţionale ofertate la nivelul unităţii de învăţământ. Consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ, în urma consultării elevilor, părinţilor şi pe baza resurselor disponibile, stabileşte curriculumul la decizia şcolii. #M64 (5^1) Pentru învăţământul profesional şi tehnic, curriculumul la decizia şcolii este curriculum în dezvoltare locală (CDL) şi constituie oferta educaţională la nivel local, elaborată de unitatea de învăţământ în parteneriat cu operatorii economici/autorităţile administraţiei publice locale, pentru adaptarea formării profesionale a elevilor la nevoile locale ale pieţei muncii. #M41 (5^2) În cazul învăţământului dual, curriculumul în dezvoltare locală reprezintă maximum 30% din oferta educaţională. #B (6) Programele şcolare pentru disciplinele/domeniile de studiu, respectiv modulele de pregătire opţionale se elaborează la nivelul unităţilor de învăţământ, cu consultarea consiliului profesoral, consiliului consultativ al elevilor, structurii asociative a părinţilor, precum şi a reprezentanţilor comunităţii locale şi, după caz, a operatorilor economici cu care unitatea de învăţământ are relaţii pentru pregătirea practică a elevilor. Programele şcolare sunt aprobate de consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ.#M77 (6^1) Ministerul Educaţiei Naţionale în colaborare cu Ministerul Sănătăţii elaborează o strategie privind educaţia pentru sănătate şi nutriţie până la data de 31 decembrie 2019. Strategia va fi transpusă în planurile-cadru de învăţământ începând cu anul şcolar 2020 - 2021. #M135 (6^2) Ministerul Educaţiei, în colaborare cu Ministerul Mediului, Apelor şi Pădurilor, elaborează o strategie privind educaţia pentru mediu până la data de 31 decembrie 2022. Strategia va fi transpusă în programele şcolare începând cu anul şcolar 2023 - 2024. #B (7) În cazul alternativelor educaţionale, planurile-cadru şi programele şcolare sunt elaborate, în proiect, de reprezentanţi ai acestora şi sunt aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (8) În învăţământul particular şi confesional se utilizează planurile-cadru de învăţământ şi programele şcolare pentru Curriculumul naţional aprobat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului sau planurile şi programele de învăţământ similare ori alternative învăţământului de stat, aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (9) Planurile-cadru de învăţământ şi programele şcolare pentru învăţământul teologic şi confesional se elaborează de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, în colaborare cu fiecare cult în parte, şi sunt aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (10) Planurile-cadru de învăţământ pentru învăţământul militar se elaborează de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, în colaborare cu Ministerul Apărării Naţionale, şi sunt aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. #M7 ART. 66 (1) Numărul de ore alocat disciplinelor de studiu/modulelor de pregătire este stabilit prin planurile-cadru de învăţământ şi se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. Aceste ore sunt alocate atât pentru predare şi evaluare, cât şi pentru învăţarea în clasă, asistată de cadrul didactic, a conţinuturilor predate. (2) În cadrul Curriculumului naţional, ponderea disciplinelor obligatorii, respectiv a celor opţionale se stabileşte prin planurile-cadru, astfel încât să fie respectate atât principiul asigurării egalităţii de şanse şi al echităţii, cât şi principiul relevanţei şi al descentralizării. (3) Pentru fiecare disciplină şi domeniu de studiu, programa şcolară acoperă 75% din orele de predare şi evaluare, lăsând la dispoziţia cadrului didactic 25%din timpul alocat disciplinei/domeniului de studiu respectiv. În funcţie de caracteristicile elevilor şi de strategia şcolii din care face parte, profesorul decide dacă procentul de 25% din timpul alocat disciplinei/domeniului de studiu este folosit pentru învăţare remedială, pentru consolidarea cunoştinţelor sau pentru stimularea elevilor capabili de performanţe superioare, conform unor planuri individuale de învăţare elaborate pentru fiecare elev. #M113 (4) În situaţia limitării sau suspendării activităţilor didactice pentru realizarea cărora se impune prezenţa fizică a beneficiarilor primari ai sistemului de educaţie în unităţile de învăţământ, ca urmare a deciziei autorităţilor competente, Ministerul Educaţiei şi Cercetării poate modifica prin ordin de ministru numărul de ore alocat disciplinelor de studiu/modulelor de pregătire prin planurile-cadru de învăţământ, precum şi ponderea numărului de ore de predare şi evaluare în programa şcolară aprobată. #B ART. 67 (1) Curriculumul naţional pentru educaţia timpurie este centrat pe dezvoltarea fizică, cognitivă, emoţională şi socială a copiilor, respectiv pe remedierea precoce a eventualelor deficienţe de dezvoltare. (2) CJRAE, respectiv CMBRAE constituie echipe multidisciplinare de intervenţie timpurie, menite să realizeze evaluarea tuturor copiilor, monitorizarea, depistarea şi asistenţa precoce corespunzătoare a celor cu cerinţe educaţionale speciale sau cu risc în dezvoltarea competenţelor personale. ART. 68 (1) Curriculumul naţional pentru învăţământul primar şi gimnazial se axează pe 8 domenii de competenţe-cheie care determină profilul de formare a elevului: a) competenţe de comunicare în limba română şi în limba maternă, în cazul minorităţilor naţionale; b) competenţe de comunicare în limbi străine; c) competenţe de bază de matematică, ştiinţe şi tehnologie; d) competenţe digitale de utilizare a tehnologiei informaţiei ca instrument de învăţare şi cunoaştere; #M135 e) competenţe sociale, civice şi de mediu; #M128 f) competenţe antreprenoriale, financiare şi juridice; #B g) competenţe de sensibilizare şi de expresie culturală; h) competenţa de a învăţa să înveţi.(2) Educaţia fizică şi sportul în învăţământul preuniversitar sunt cuprinse în trunchiul comun al planurilor de învăţământ. (3) Disciplina Tehnologia informaţiei şi comunicării constituie o disciplină opţională pentru elevii din clasele I - IV şi este disciplină obligatorie în învăţământul gimnazial şi liceal. (4) Curriculumul pentru clasele pregătitoare urmăreşte dezvoltarea fizică, socioemoţională, cognitivă a limbajului şi comunicării, precum şi dezvoltarea capacităţilor şi a atitudinilor în învăţare, asigurând totodată punţile către dezvoltarea celor 8 competenţe-cheie. (5) Învăţământul liceal este centrat pe dezvoltarea şi diversificarea competenţelor-cheie şi formarea competenţelor specifice în funcţie de filieră, profil, specializare sau calificare. #M64 (6) Învăţământul profesional este orientat pe formarea de competenţe specifice calificării profesionale şi aptitudinilor practice şi pe aprofundarea competenţelor- cheie în contexte reale de muncă. #B ART. 69*) (1) În unităţile de învăţământ de stat sau particulare se utilizează manuale şcolare şi alte auxiliare didactice aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (2) Manualele şcolare se elaborează şi se evaluează pe baza programelor şcolare aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului reglementează elaborarea de manuale şcolare alternative. (3) Cadrele didactice selectează şi le recomandă elevilor, în baza libertăţii iniţiativei profesionale, acele manuale şcolare din lista celor aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului care vor fi utilizate în procesul didactic. (4) Elevii şi profesorii din învăţământul de stat şi din învăţământul obligatoriu particular acreditat/autorizat beneficiază de manuale şcolare gratuite, atât pentru învăţământul în limba română, cât şi pentru cel în limbile minorităţilor naţionale, în condiţiile legii. (5) Auxiliarele curriculare sunt constituite din ghiduri metodologice care, prin conţinut, sunt în conformitate cu prevederile legale în vigoare şi pe care cadrele didactice le pot selecta şi utiliza la clasă, în baza libertăţii iniţiativei profesionale, în scopul îmbunătăţirii calităţii procesului educaţional. #CIN *) A se vedea şi:- Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 5062/2017 pentru aprobarea Metodologiei-cadru privind reglementarea utilizării auxiliarelor didactice în unităţile de învăţământ preuniversitar; - Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 3103/2019 privind regimul manualelor şcolare în învăţământul preuniversitar. #B ART. 70 (1) Bibliotecile şcolare şi centrele de documentare şi informare se organizează şi funcţionează pe baza unui regulament elaborat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (2) Se înfiinţează Biblioteca Şcolară Virtuală şi Platforma şcolară de e-learning, care includ programe şcolare, exemple de lecţii pentru toate temele din programele şcolare, ghiduri metodologice, exemple de probe de evaluare. Aceste resurse digitale vor fi protejate de Legea nr. 8/1996 privind dreptul de autor şi drepturile conexe, cu modificările şi completările ulterioare, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului obţinând dreptul de publicare din partea autorilor, astfel încât aceste resurse să fie accesibile permanent şi gratuit oricărui elev sau profesor. #M107 (2^1) Ministerul Educaţiei şi Cercetării asigură elevilor şi profesorilor infrastructura necesară, constând în dispozitive şi acces la internet, pentru accesarea Bibliotecii Şcolare Virtuale, Platformei şcolare de e-learning şi a altor platforme educaţionale agreate. #B (3) Unităţile de învăţământ utilizează platforma şcolară de învăţare pentru a acorda asistenţă elevilor în timpul sau în afara programului şcolar ori pentru cei care, din motive de sănătate, temporar nu pot frecventa şcoala. (4) Înfiinţarea, gestiunea şi îmbogăţirea permanentă a Bibliotecii Şcolare Virtuale şi a Platformei şcolare de e-learning intră în responsabilitatea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. CAPITOLUL V Evaluarea rezultatelor învăţării SECŢIUNEA 1 Dispoziţii generale privind evaluarea ART. 71 (1) Scopul evaluării este acela de a orienta şi de a optimiza învăţarea.(2) Toate evaluările se realizează pe baza standardelor naţionale de evaluare pentru fiecare disciplină, domeniu de studiu, respectiv modul de pregătire. (3) Rezultatele evaluării se exprimă, după caz, prin calificative, în învăţământul primar, respectiv prin note de la 1 la 10, în învăţământul secundar şi în învăţământul terţiar nonuniversitar, sau prin punctaje, în mod similar testelor internaţionale. #M18 (3^1) Pe parcursul clasei pregătitoare nu se acordă note sau calificative. #B (4) Controlul utilizării şi al respectării standardelor naţionale de evaluare de către cadrele didactice se realizează prin inspecţia şcolară. (5) Notarea elevilor fără utilizarea şi respectarea standardelor naţionale şi a metodologiilor de evaluare constituie abatere disciplinară şi se sancţionează conform prevederilor prezentei legi. ART. 72 (1) Evaluarea se centrează pe competenţe, oferă feed-back real elevilor şi stă la baza planurilor individuale de învăţare. În acest scop se va crea o bancă de instrumente de evaluare unică, având funcţie orientativă, pentru a-i ajuta pe profesori în notarea la clasă. (2) Un elev cu deficienţe de învăţare beneficiază, în mod obligatoriu, de educaţie remedială. ART. 73 (1) Portofoliul educaţional cuprinde totalitatea diplomelor, a certificatelor sau a altor înscrisuri obţinute în urma evaluării competenţelor dobândite sau a participării la activităţi de învăţare, în diferite contexte, precum şi produse sau rezultate ale acestor activităţi, în contexte de învăţare formale, nonformale şi informale. (2) Portofoliul educaţional este elementul central al evaluării învăţării. Utilizarea lui debutează începând cu clasa pregătitoare şi reprezintă cartea de identitate educaţională a elevului. SECŢIUNEA a 2-a Structura şi caracteristicile evaluărilor ART. 74 (1) La finalul clasei pregătitoare, cadrul didactic responsabil întocmeşte, în baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, un raport de evaluare a dezvoltării fizice, socioemoţionale, cognitive, a limbajului şi a comunicării, precum şi a dezvoltării capacităţilor şi atitudinilor de învăţare.(2) La finalul clasei a II-a, fiecare şcoală, în baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, organizează şi realizează evaluarea competenţelor fundamentale: scris - citit şi matematică. Rezultatele evaluărilor sunt folosite pentru elaborarea planurilor individualizate de învăţare ale elevilor. Rezultatele evaluării şi planurile individualizate se comunică părinţilor elevilor şi constituie documente din portofoliul educaţional al elevului. (3) La finalul clasei a IV-a, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului realizează, prin eşantionare, o evaluare la nivel naţional a competenţelor fundamentale dobândite în ciclul primar, după modelul testărilor internaţionale, pentru diagnoza sistemului de învăţământ la nivel primar. (4) La finalul clasei a VI-a, toate şcolile, în baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, organizează şi realizează evaluarea elevilor prin două probe transdisciplinare: limbă şi comunicare, matematică şi ştiinţe. Proba de limbă şi comunicare va cuprinde limba română şi limba modernă I, iar pentru elevii din clasele cu predare în limbile minorităţilor naţionale, şi limba maternă. Rezultatele evaluărilor sunt utilizate pentru elaborarea planurilor individualizate de învăţare ale elevilor şi pentru preorientarea şcolară către un anumit tip de liceu. Rezultatele evaluării şi planurile individualizate de învăţare se comunică părinţilor elevilor şi sunt trecute în portofoliul educaţional al elevului. #M18 (5) La finalul clasei a VIII-a, în baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei Naţionale, se realizează o evaluare naţională obligatorie a tuturor absolvenţilor. Rezultatele evaluării se exprimă printr-un punctaj, similar testelor internaţionale. Evaluarea se realizează prin următoarele probe: a) o probă scrisă la limba şi literatura română; b) o probă scrisă la limba maternă; c) o probă scrisă transdisciplinară la matematică şi ştiinţe; d) o probă scrisă la o limbă de circulaţie internaţională; e) o probă practică de utilizare a calculatorului, susţinută în timpul anului; f) o probă orală transdisciplinară de evaluare a competenţelor civice şi sociale, susţinută în timpul anului. #B (6) Rezultatele evaluării naţionale se înscriu în portofoliul educaţional al elevului. ART. 75 (1) Absolvenţii învăţământului gimnazial dobândesc diploma de absolvire, parte a portofoliului educaţional, şi foaia matricolă, parte a portofoliului educaţional. #M18(2) Continuarea studiilor din învăţământul gimnazial în învăţământul liceal sau în învăţământul profesional este asigurată pe baza unui proces de consiliere şi de orientare şcolară şi profesională. Numărul de locuri alocate clasei a IX-a din învăţământul liceal şi profesional este cel puţin egal cu cel al absolvenţilor clasei a VIII-a. #M27 ART. 76 (1) După absolvirea gimnaziului, elevii urmează învăţământul liceal sau învăţământul profesional. (2) Admiterea în învăţământul liceal sau în învăţământul profesional se realizează după următoarea procedură: #B a) în cazul în care numărul de candidaţi nu depăşeşte numărul locurilor oferite de unitatea de învăţământ, admiterea se va realiza pe baza portofoliului educaţional al elevului; #M18 b) în cazul în care numărul de candidaţi este mai mare decât numărul locurilor oferite de unitatea de învăţământ, admiterea se face luând în calcul în proporţie de 70% portofoliul educaţional al elevului, media de absolvire a învăţământului obligatoriu, precum şi media la probele de la evaluarea naţională de la sfârşitul clasei a VIII-a şi în proporţie de 30% nota obţinută la proba de admitere stabilită de unitatea de învăţământ. #B (3) În cazul mediilor egale, diferenţierea se face pe baza portofoliului educaţional al elevului. #M18 (4) Metodologia-cadru de organizare şi desfăşurare a admiterii în clasa a IX-a este elaborată de Ministerul Educaţiei Naţionale şi este dată publicităţii, pentru fiecare generaţie, cel mai târziu la începutul clasei a VIII-a. Unităţile de învăţământ au obligaţia de a anunţa public disciplina sau disciplinele la care se susţine proba de admitere, programele, procedurile de organizare a acesteia, precum şi modul de utilizare a portofoliului educaţional, până, cel mai târziu, la începutul clasei a VIII-a. Proba suplimentară de admitere se va susţine la cel mult două discipline. #M64 (5) Prin excepţiile de la prevederile alin. (2), (3) şi (4), condiţiile de acces în învăţământul dual, se stabilesc de unitatea de învăţământ în colaborare cu operatorii economici parteneri. (6) *** Abrogat (7) *** Abrogat#B ART. 77 (1) Absolvenţii învăţământului liceal primesc diploma de absolvire şi foaia matricolă, parte a portofoliului educaţional, care atestă finalizarea studiilor liceale şi care conferă dreptul de acces, în condiţiile legii, în învăţământul postliceal, precum şi dreptul de susţinere a examenului de bacalaureat. (2) Elevii care au promovat clasa a XII-a/a XIII-a vor susţine examenul naţional de bacalaureat. (3) Absolvenţii învăţământului liceal care susţin şi promovează examenul naţional de bacalaureat dobândesc şi diplomă de bacalaureat, care le dă dreptul de acces în învăţământul superior, în condiţiile legii. (4) Examenul naţional de bacalaureat constă în susţinerea următoarelor probe: - proba A de evaluare a competenţelor lingvistice de comunicare orală în limba română; - proba B de evaluare a competenţelor lingvistice de comunicare orală în limba maternă, pentru elevii care au urmat studiile liceale într-o limbă a minorităţilor naţionale; - proba C de evaluare a competenţei lingvistice la două limbi de circulaţie internaţională studiate pe parcursul învăţământului liceal. Rezultatul evaluării se exprimă prin nivelul de competenţă corespunzător Cadrului european comun de referinţă pentru limbi. Elevii care promovează, pe parcursul învăţământului preuniversitar, examene cu recunoaştere internaţională pentru certificarea competenţelor lingvistice în limbi străine au dreptul la recunoaşterea şi echivalarea rezultatelor obţinute la aceste examene, la cerere şi conform unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului; - proba D de evaluare a competenţelor digitale. Rezultatul evaluării se exprimă prin nivelul de competenţă, în raport cu standardele europene recunoscute în domeniu. Elevii care promovează, pe parcursul învăţământului preuniversitar, examene cu recunoaştere europeană pentru certificarea competenţelor digitale au dreptul la recunoaşterea şi la echivalarea rezultatelor obţinute la aceste examene, la cerere şi conform unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului; - proba E scrisă de evaluare a competenţelor formate pe durata învăţământului liceal, după cum urmează: a) probă scrisă la Limba şi literatura română - probă comună pentru elevii de la toate filierele, profilurile şi specializările; b) probă scrisă la Limba şi literatura maternă - probă comună pentru elevii de la toate filierele, profilurile şi specializările, care au urmat studiile liceale într-o limbă a minorităţilor naţionale; c) două probe scrise, diferenţiate după cum urmează:1. pentru profilul real din filiera teoretică: (i) matematică; (ii) probă transdisciplinară din ştiinţe: fizică, chimie, biologie; 2. pentru profilul umanist din filiera teoretică: (i) o limbă de circulaţie internaţională; (ii) probă transdisciplinară din geografie, istorie, ştiinţe socioumane; 3. pentru filiera tehnologică: (i) probă scrisă disciplinară specifică profilului; (ii) probă transdisciplinară specifică domeniului de pregătire; 4. pentru filiera vocaţională: (i) probă practică sau scrisă, după caz, specifică profilului ori specializării; (ii) probă transdisciplinară specifică profilului sau specializării. (5) Conţinuturile programelor de examen sunt stabilite de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi se dau publicităţii elevilor la începutul primei clase de liceu, în condiţiile legii. Calendarul, metodologia, precum şi modul de organizare şi desfăşurare a examenului de bacalaureat se stabilesc de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi se dau publicităţii, pentru fiecare generaţie, la începutul ultimei clase de liceu. (6) Pentru anumite filiere, profiluri, specializări sau calificări, stabilite de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, absolvenţii învăţământului liceal pot susţine un examen de certificare a calificării, separat de examenul de bacalaureat. Conţinutul, calendarul şi modul de organizare ale examenului de certificare a calificării se stabilesc de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi se dau publicităţii, pentru fiecare generaţie, cel mai târziu la începutul ultimei clase de liceu. (7) Absolvenţii învăţământului liceal care susţin şi promovează examenul de certificare a calificării primesc certificat de calificare corespunzător nivelului stabilit prin Cadrul naţional al calificărilor şi suplimentul descriptiv al certificatului în format Europass. (8) Eliberarea certificatului de calificare nu este condiţionată de promovarea examenului de bacalaureat. ART. 78 (1) Examenul naţional de bacalaureat se consideră promovat de către absolvenţii învăţământului secundar superior, liceal, care îndeplinesc cumulativ următoarele condiţii: a) au susţinut probele A, B, C şi D prevăzute la art. 77 alin. (4); b) au susţinut probele scrise E prevăzute la art. 77 alin. (4) şi au obţinut cel puţin nota 5 la fiecare dintre acestea; c) au obţinut media aritmetică, calculată cu două zecimale exacte, a notelor obţinute la probele scrise E prevăzute la art. 77 alin. (4) cel puţin egală cu 6.(2) În urma promovării examenului naţional de bacalaureat, absolventului i se eliberează diploma de bacalaureat. (3) Absolvenţilor de liceu care au susţinut evaluările A, B, C şi D prevăzute la art. 77 alin. (4) li se eliberează certificate care atestă nivelul de competenţă lingvistică, respectiv nivelul de competenţă digitală. Eliberarea acestor certificate nu este condiţionată de promovarea probelor scrise E prevăzute la art. 77 alin. (4). (4) În cazul nepromovării examenului naţional de bacalaureat, pot fi recunoscute în sesiunile următoare, la cerere, rezultatele la evaluările A, B, C şi D susţinute conform prevederilor art. 77 alin. (4), respectiv rezultatele la probele scrise E prevăzute la art. 77 alin. (4) care au fost promovate cu cel puţin nota 5. (5) În decursul unui an şcolar se organizează două sesiuni ale examenului naţional de bacalaureat. #M23 (5^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (5), în cazuri temeinic justificate, se poate organiza o sesiune de bacalaureat specială, aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #B (6) Candidaţii proveniţi din învăţământul preuniversitar pot susţine examenul naţional de bacalaureat şi examenul de certificare a calificării, fără taxă, de cel mult două ori. Prezentările ulterioare la aceste examene sunt condiţionate de achitarea unor taxe stabilite de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (7) Evaluările A, B, C şi D prevăzute la art. 77 alin. (4) se organizează şi se desfăşoară la nivelul unităţii de învăţământ, în timpul anului şcolar, pe parcursul semestrului al II-lea, în faţa unei comisii prezidate de directorul unităţii de învăţământ şi numite prin decizie a inspectorului şcolar general, în condiţiile stabilite prin metodologie specifică. (8) Probele scrise E la examenul naţional de bacalaureat, prevăzute la art. 77 alin. (4), se susţin după încheierea cursurilor, în faţa unei comisii stabilite de inspectoratul şcolar. (9) Comisia prevăzută la alin. (8) este condusă de un preşedinte, numit prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului dintre cadrele didactice universitare de predare, având titlul ştiinţific de doctor, sau de un cadru didactic din învăţământul liceal, având gradul didactic I şi performanţe profesionale deosebite, dintr-o unitate de învăţământ situată în alt judeţ decât cel în care se află unitatea de învăţământ din care provin elevii care susţin probele scrise ale examenului naţional de bacalaureat. (10) Comisia prevăzută la alin. (8) este alcătuită exclusiv din profesori de la alte unităţi de învăţământ decât cele din care provin elevii care susţin probele scrise ale examenului naţional de bacalaureat.(11) Rezultatele examenului naţional de bacalaureat se fac publice prin afişare. #M23 (12) În situaţia în care absolvenţii studiilor liceale nu au susţinut/nu au promovat examenul naţional de bacalaureat, aceştia pot beneficia de cursuri de pregătire pentru examenul de bacalaureat, organizate la nivelul unităţilor de învăţământ liceal, precum şi la nivelul instituţiilor de învăţământ superior acreditate. Fiecare absolvent poate beneficia o singură dată de finanţare pentru a participa la cursurile de pregătire pentru examenul de bacalaureat. Cursurile de pregătire în vederea promovării examenului naţional de bacalaureat, aprobate de Ministerul Educaţiei Naţionale, se desfăşoară potrivit unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #B CAPITOLUL VI Resursa umană SECŢIUNEA 1 Beneficiarii educaţiei ART. 79 (1) Beneficiarii primari ai învăţământului preuniversitar sunt antepreşcolarii, preşcolarii şi elevii. (2) Beneficiarii secundari ai învăţământului preuniversitar sunt familiile antepreşcolarilor, ale preşcolarilor şi ale elevilor. (3) Comunitatea locală şi societatea, în general, sunt beneficiari terţiari ai învăţământului preuniversitar. ART. 80 (1) Învăţământul preuniversitar este centrat pe beneficiari. Toate deciziile majore sunt luate prin consultarea reprezentanţilor beneficiarilor primari, respectiv a Consiliului Naţional al Elevilor sau a altor asociaţii reprezentative ale elevilor, şi prin consultarea obligatorie a reprezentanţilor beneficiarilor secundari şi terţiari, respectiv a structurilor asociative reprezentative ale părinţilor, a reprezentanţilor mediului de afaceri, a autorităţilor administraţiei publice locale şi a societăţii civile. (2) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, împreună cu Consiliul Naţional al Elevilor şi organizaţiile guvernamentale şi nonguvernamentale reprezentative, elaborează un statut în care sunt prevăzute drepturile şi îndatoririle elevilor, care se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. În baza acestui statut, fiecare unitate de învăţământ îşi elaborează regulamentul şcolar propriu. ART. 81(1) Antepreşcolarii, preşcolarii şi elevii din învăţământul preuniversitar au drepturi egale la educaţie, prin activităţi extraşcolare organizate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (2) Activităţile extraşcolare sunt realizate în cadrul unităţilor de învăţământ preuniversitar, în cluburi, în palate ale copiilor, în tabere şcolare, în baze sportive, turistice şi de agrement sau în alte unităţi acreditate în acest sens. (3) Organizarea, acreditarea, controlul şi competenţele unităţilor care oferă educaţie extraşcolară se stabilesc prin regulament aprobat prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. #M77 ART. 82 (1) Elevii de la cursurile cu frecvenţă din învăţământul preuniversitar de stat beneficiază lunar de burse de performanţă, de burse de merit, de burse de studiu şi de burse de ajutor social. (1^1) Cuantumul minim al bursei de performanţă, al bursei de merit, al bursei de studiu şi al bursei de ajutor social se stabileşte anual prin hotărâre a Guvernului. (1^2) Bursa de ajutor social se poate cumula cu bursa de performanţă, cu bursa de merit sau cu bursa de studiu. #M140 (1^3) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), de bursa de performanţă pot să beneficieze şi elevii de la cursurile cu frecvenţă din învăţământul preuniversitar particular. #B (2) Cuantumul unei burse acordate din sumele defalcate din unele venituri ale bugetului de stat şi numărul acestora se stabilesc anual prin hotărâre a consiliului local, respectiv a consiliului judeţean/consiliilor locale ale sectoarelor municipiului Bucureşti. (3) Criteriile generale de acordare a burselor*) se stabilesc de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. Criteriile specifice de acordare a burselor de performanţă, de merit, a burselor de studiu şi a celor de ajutor social se stabilesc anual în consiliile de administraţie ale unităţilor de învăţământ, în limitele fondurilor repartizate şi în raport cu integralitatea efectuării de către elevi a activităţilor şcolare. (4) Elevii pot beneficia şi de burse pe bază de contract încheiat cu operatori economici ori cu alte persoane juridice sau fizice, precum şi de credite pentru studiu acordate de bănci, în condiţiile legii. (5) Elevii şi cursanţii străini din învăţământul preuniversitar pot beneficia de burse, potrivit prevederilor legale.(6) Elevii etnici români cu domiciliul stabil în străinătate beneficiază de burse, potrivit prevederilor prezentei legi. #CIN *) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei nr. 5870/2021 privind aprobarea Criteriilor generale de acordare a burselor elevilor din învăţământul preuniversitar de stat. #B ART. 83*) (1) Antepreşcolarii, preşcolarii şi elevii din unităţile şcolare de stat şi particulare autorizate/acreditate beneficiază de asistenţă medicală, psihologică şi logopedică gratuită, în cabinete medicale, psihologice şi logopedice şcolare ori în unităţi medicale de stat. #M108 (1^1) Unui post de consilier şcolar îi este alocat un număr maxim de 600 de elevi, respectiv un număr maxim de 300 de preşcolari, în cadrul unui cabinet de asistenţă psihopedagogică, respectiv în cadrul unui cabinet interşcolar de asistenţă psihopedagogică. #B (2) La începutul fiecărui an şcolar se realizează examinarea stării de sănătate a elevilor, pe baza unei metodologii comune elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi de Ministerul Sănătăţii. (3) Autorizarea sanitară necesară funcţionării unităţilor de învăţământ de stat se obţine fără taxe. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului sănătăţii şi al ministrului educaţiei nr. 438/4629/2021 privind asigurarea asistenţei medicale a preşcolarilor, elevilor din unităţile de învăţământ preuniversitar şi studenţilor din instituţiile de învăţământ superior pentru menţinerea stării de sănătate a colectivităţilor şi pentru promovarea unui stil de viaţă sănătos. #M115 ART. 84*) (1) Elevii din învăţământul preuniversitar acreditat/autorizat beneficiază de gratuitate la servicii publice de transport local şi judeţean, rutier, naval, cu metroul, precum şi feroviar la toate categoriile de trenuri, clasa a II-a, pe tot parcursul anului calendaristic. (1^1) În vederea asigurării gratuităţii prevăzute la alin. (1), decontarea cheltuielilor se face de la bugetul de stat, prin transfer, către unităţile administrativ-teritoriale.(1^2) Gratuitatea este asigurată de către autorităţile administraţiei publice locale, prin subvenţionarea operatorului de transport conform Legii serviciilor publice de transport persoane în unităţile administrativ-teritoriale nr. 92/2007, cu modificările şi completările ulterioare. #M123 (1^3) Elevilor care nu pot fi şcolarizaţi în localitatea de domiciliu li se decontează cheltuielile de transport între localitatea de domiciliu şi localitatea unde sunt şcolarizaţi, pe durata cursurilor şcolare, din bugetul Ministerului Educaţiei, prin unităţile de învăţământ unde sunt şcolarizaţi, în limita a 50 km. (1^4) Elevilor care sunt cazaţi la internat sau în gazdă în localitatea unde studiază li se asigură decontarea sumei ce reprezintă contravaloarea a 8 călătorii dus-întors pe semestru, din bugetul Ministerului Educaţiei, prin unităţile de învăţământ unde sunt şcolarizaţi. (1^5) Elevii aflaţi în situaţiile prevăzute la alin. (1^3) şi (1^4) pot solicita acordarea sumei în avans, cu decontare în luna următoare. (1^6) Modalitatea de decontare se stabileşte printr-o metodologie aprobată prin ordin al ministrului educaţiei**). (1^7) Decontarea cheltuielilor de transport, pe baza documentelor emise de operatorii de transport rutier, pentru facilităţile de transport acordate elevilor, prevăzute la alin. (1^3) şi (1^4), se asigură la nivelul valorii documentelor de transport lunare, dar nu mai mult de 30 lei/lună pentru distanţa de 3 km. Pentru distanţele ce depăşesc 3 km, până la limita de 50 km, suma de 30 lei/lună se suplimentează cu 3 lei pentru fiecare kilometru/lună, dar nu mai mult decât valoarea documentelor de transport lunare. (1^8) Prin excepţie de la prevederile alin. (1^7), elevilor care se deplasează de la domiciliu către unitatea de învăţământ la distanţe mai mari de 50 km şi nu sunt cazaţi la internat sau în gazdă în localitatea în care studiază li se decontează suma aferentă distanţei de 50 km, la care se adaugă 1 leu/km/lună, pentru distanţele ce depăşesc 50 km. (1^9) Operatorii de transport au obligaţia să emită documente lunare de transport, cu încadrare în tarifele maxime per kilometru/lună prevăzute la alin. (1^7) şi (1^8), şi să asigure transportul elevilor. #M101 (2) *** Abrogat #M115 (3) *** Abrogat (3^1) *** Abrogat #M97 (3^2) *** Abrogat (3^3) *** Abrogat(3^4) *** Abrogat #M115 (3^5) *** Abrogat #M62 (4) Elevii beneficiază de tarife reduse cu minimum 75% pentru accesul la muzee, la concerte, la spectacole de teatru, de operă, de film şi la alte manifestări culturale şi sportive organizate de instituţii publice. #B (5) Elevii etnici români din afara graniţelor ţării, bursieri ai statului român, beneficiază de gratuitate la toate manifestările prevăzute la alin. (4). #CIN *) 1. Conform art. I şi art. II din Legea nr. 249/2021 (#M126), începând cu prima zi a anului şcolar 2022 - 2023, după alineatul (1^9) al articolului 84 se introduce un nou alineat, alineatul (1^10), cu următorul cuprins: #M126 "(1^10) În municipii şi oraşe, elevii din învăţământul primar care frecventează cursurile unei unităţi de învăţământ de stat particulare şi confesionale autorizate/acreditate pot beneficia de transport specializat de tipul curse şcolare pentru transportul de la/până la unitatea de învăţământ. Acoperirea cheltuielilor pentru transportul specializat se asigură din bugetul de stat, prin transfer către unităţile administrativ-teritoriale." #CIN 2. A se vedea şi Hotărârea Guvernului nr. 42/2017 pentru aprobarea Normelor metodologice privind acordarea facilităţilor de transport intern feroviar şi cu metroul pentru elevi şi studenţi. Menţionăm că, ulterior publicării hotărârii indicate mai sus, art. 84 a fost modificat prin mai multe acte normative. 3. Derogări de la prevederile art. 84 au fost acordate prin: - art. L din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 130/2021 privind unele măsuri fiscal-bugetare, prorogarea unor termene, precum şi pentru modificarea şi completarea unor acte normative (#M130). Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în pct. 12.11 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. **) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei nr. 4426/2021 privind aprobarea Metodologiei de decontare a cheltuielilor de transport pentru elevii care nu pot fi şcolarizaţi în localitatea de domiciliu. #B ART. 85(1) În situaţii justificate, elevilor din învăţământul obligatoriu, şcolarizaţi într-o altă localitate decât aceea de domiciliu, li se asigură, după caz, servicii de transport, de masă şi de internat, de către autorităţile administraţiei publice locale din localitatea de domiciliu, cu sprijinul operatorilor economici, al colectivităţilor locale, al societăţilor de binefacere, precum şi al altor persoane juridice sau fizice. #M18 (2) Statul subvenţionează toate costurile aferente frecventării liceului pentru elevii provenind din grupuri socioeconomice dezavantajate, precum şi pentru cei care frecventează învăţământul profesional, inclusiv pentru perioada stagiilor de pregătire practică. Modalitatea de subvenţionare şi criteriile de acordare a subvenţiei se stabilesc prin hotărâre a Guvernului*), iniţiată de Ministerul Educaţiei Naţionale. #CIN *) A se vedea Hotărârea Guvernului nr. 951/2017 privind modalitatea de subvenţionare de către stat a costurilor pentru elevii care frecventează învăţământul profesional. #B ART. 86 (1) Unităţile de învăţământ încheie cu părinţii, în momentul înscrierii antepreşcolarilor, respectiv a preşcolarilor sau a elevilor, în Registrul unic matricol, un contract educaţional, în care sunt înscrise drepturile şi obligaţiile reciproce ale părţilor. Contractul educaţional-tip este aprobat prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului şi este particularizat, la nivelul fiecărei unităţi de învăţământ, prin decizia consiliului de administraţie. (2) Nerespectarea prevederilor contractului educaţional-tip de către unitatea de învăţământ este sancţionată de inspectoratul şcolar, în conformitate cu prevederile metodologiei aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (3) Părintele sau tutorele legal este obligat să ia măsuri pentru şcolarizarea elevului, pe perioada învăţământului obligatoriu. (4) Părintele sau tutorele legal răspunde pentru distrugerile materiale din patrimoniul şcolii, cauzate de elev. ART. 87 Unităţile de învăţământ pot primi donaţii din ţară şi din străinătate, potrivit reglementărilor legale, dacă servesc politicii educaţionale a sistemului naţional de învăţământ şi dacă nu sunt contrare intereselor statului român şi legislaţiei în vigoare. SECŢIUNEA a 2-aPersonalul din învăţământul preuniversitar #M23 ART. 88 (1) Personalul din învăţământul preuniversitar este format din personal didactic şi personal nedidactic. (2) Personalul didactic este format din personalul didactic de predare, personal didactic auxiliar şi personal didactic de conducere, de îndrumare şi control. (3) În învăţământul preuniversitar poate funcţiona personal didactic de predare asociat, denumit în continuare personal didactic asociat. (4) Personalul nedidactic îşi desfăşoară activitatea în baza Legii nr. 53/2003 - Codul muncii, republicată, cu modificările şi completările ulterioare. #M23 ART. 89 (1) În învăţământul preuniversitar de stat, posturile didactice/catedrele vacante şi rezervate se ocupă prin concurs naţional organizat de inspectoratul şcolar, conform unei metodologii-cadru elaborate de Ministerul Educaţiei Naţionale, cu consultarea partenerilor de dialog social, aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale şi publicate în Monitorul Oficial al României, Partea I, până la data de 15 noiembrie a fiecărui an. (2) În învăţământul preuniversitar particular, posturile didactice/catedrele vacante şi rezervate se ocupă prin concurs organizat la nivelul unităţii de învăţământ particular sau prin asociere temporară la nivel local, judeţean ori interjudeţean, conform unei metodologii-cadru elaborate de Ministerul Educaţiei Naţionale. Unităţile de învăţământ preuniversitar particular pot decide şi ocuparea posturilor didactice/catedrelor vacante şi rezervate în condiţiile alin. (1). #B ART. 90 (1) Concursurile pentru ocuparea posturilor didactice au caracter deschis. La concurs se poate prezenta orice persoană care îndeplineşte condiţiile prevăzute de legislaţia în vigoare. #M23 (2) În învăţământul preuniversitar de stat validarea concursului pentru ocuparea posturilor didactice/catedrelor se face de către inspectoratul şcolar. Angajarea pe post a personalului didactic de predare se face de către directorul unităţii de învăţământ, pe baza deciziei de repartizare semnate de inspectorul şcolar general. (3) În învăţământul preuniversitar particular validarea concursului pentru ocuparea posturilor didactice/catedrelor, organizat în baza art. 89 alin. (1), se face de către inspectoratul şcolar şi angajarea pe post a personalului didactic depredare se face de către directorul unităţii de învăţământ, pe baza deciziei de repartizare semnate de inspectorul şcolar general. În situaţia concursului pentru ocuparea posturilor didactice/catedrelor, organizat conform art. 89 alin. (2), angajarea pe post a personalului didactic de predare se face de către directorul unităţii de învăţământ şi se comunică în scris inspectoratului şcolar. #M64 (4) *** Abrogat #B ART. 91 (1) Organizarea şi desfăşurarea concursului de ocupare a posturilor didactice auxiliare şi administrative dintr-o unitate de învăţământ sunt coordonate de director. Consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ aprobă comisiile de concurs şi validează rezultatele concursului. (2) Angajarea prin încheierea contractului individual de muncă a personalului didactic auxiliar şi administrativ în unităţile de învăţământ cu personalitate juridică se face de către directorul unităţii, cu aprobarea consiliului de administraţie. #M23 ART. 92 (1) La nivelul fiecărei unităţi şi instituţii de învăţământ preuniversitar se realizează anual evaluarea activităţii personalului didactic de predare şi didactic auxiliar. Metodologia de evaluare se stabileşte prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #B (2) Rezultatele evaluării stau la baza deciziei consiliului de administraţie privind acordarea calificativului anual şi a gradaţiei de merit. #M23 (2^1) Evaluarea anuală a activităţii manageriale desfăşurate de directorii şi directorii adjuncţi din unităţile de învăţământ preuniversitar şi a inspectorilor şcolari se realizează de către inspectoratul şcolar, conform unei metodologii*) elaborate de Ministerul Educaţiei Naţionale. (2^2) Evaluarea anuală a activităţii manageriale desfăşurate de inspectorii şcolari generali, inspectorii şcolari generali adjuncţi din inspectoratele şcolare şi de directorii caselor corpului didactic se realizează de către Ministerul Educaţiei Naţionale, conform unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #B (3) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului dezvoltă programul naţional de stimulare a excelenţei didactice, finanţat din propriul buget, din care se premiază excelenţa didactică.(4) Metodologia de acordare a gradaţiei de merit şi a implementării programului naţional de stimulare a excelenţei didactice se elaborează de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (5) Salarizarea personalului didactic şi a celui didactic auxiliar din unităţile de învăţământ de stat se face şi în funcţie de performanţele profesionale, conform legii. (6) Veniturile salariale şi extrasalariale ale directorilor şi directorilor adjuncţi, precum şi salarizarea personalului didactic din unităţile de învăţământ particular se stabilesc prin negociere între conducerea persoanei juridice finanţatoare şi persoana în cauză, cu avizul consiliului de administraţie al unităţii şcolare. (7) Inspectoratele şcolare judeţene şi Inspectoratul Şcolar al Municipiului Bucureşti realizează auditarea periodică a resursei umane din învăţământul preuniversitar. Rezultatele auditului se aduc la cunoştinţa celor în cauză, consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ şi Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #CIN *) A se vedea: - Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării ştiinţifice nr. 4716/2015 privind aprobarea Metodologiei de evaluare a inspectorilor şcolari şi a fişei de evaluare- cadru a inspectorului şcolar; - Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 3623/2017 pentru aprobarea Metodologiei privind evaluarea anuală a activităţii manageriale desfăşurate de directorii şi directorii adjuncţi din unităţile de învăţământ preuniversitar. #B ART. 93 (1) Hotărârile privind angajarea, motivarea, evaluarea, recompensarea, răspunderea disciplinară şi disponibilizarea personalului didactic se iau la nivelul unităţii de învăţământ de către consiliul de administraţie, cu votul a 2/3 din totalul membrilor. Directorul unităţii de învăţământ emite deciziile conform hotărârilor consiliului de administraţie. Angajatorul este unitatea de învăţământ. #M23 (2) În situaţii excepţionale, în care hotărârile consiliului de administraţie nu pot fi luate conform alin. (1), la următoarea şedinţă cvorumul de şedinţă necesar adoptării este de jumătate plus unu din membrii consiliului de administraţie, iar hotărârile consiliului de administraţie se adoptă cu 2/3 din voturilor celor prezenţi. #M81 ART. 93^1(1) Consiliile de administraţie ale unităţilor de învăţământ pot hotărî modificarea duratei contractului individual de muncă din durată determinată de un an în contract individual de muncă pe durata de viabilitate a postului/catedrei, pentru cadrele didactice calificate, dacă acestea au promovat examenul de definitivat şi concursul naţional de titularizare cu nota/media de cel puţin 7, în condiţiile prezentei legi, şi dacă postul este vacant. (2) Cadrele didactice calificate care beneficiază de prevederile alin. (1) au dreptul să participe la mobilitatea de personal, potrivit metodologiei elaborate cu consultarea partenerilor de dialog social şi aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #B CAPITOLUL VII Conducerea sistemului şi a unităţilor de învăţământ SECŢIUNEA 1 Dispoziţii generale ART. 94 (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, ca organ de specialitate al administraţiei publice centrale, elaborează şi implementează politica naţională în domeniul învăţământului preuniversitar. Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului are drept de iniţiativă şi de execuţie în domeniul politicii financiare şi al resurselor umane din sfera educaţiei. (2) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului exercită, în domeniul învăţământului preuniversitar, următoarele atribuţii: a) elaborează, aplică, monitorizează şi evaluează politicile educaţionale naţionale; b) monitorizează activitatea de evaluare externă; c) coordonează şi controlează sistemul naţional de învăţământ; #M27 d) avizează structura reţelei învăţământului preuniversitar şi înaintează Guvernului, spre aprobare, cifrele de şcolarizare, pe baza propunerilor unităţilor de învăţământ, a autorităţilor administraţiei publice locale, a operatorilor economici, având în vedere recomandările studiilor de prognoză, centralizate, avizate de către consorţiile regionale şi comitetele locale de dezvoltare a parteneriatului social şi transmise de către inspectoratele şcolare judeţene, respectiv al municipiului Bucureşti; #Be) coordonează elaborarea şi aprobă Curriculumul naţional şi sistemul naţional de evaluare, asigură şi supraveghează respectarea acestora; #M23 f) elaborează, evaluează, aprobă şi achiziţionează, după caz, manualele şcolare şi asigură finanţarea conform legii şi, în acest sens, este singura autoritate cu competenţe în domeniu; #B g) aprobă, conform legii, regulamentele de organizare şi de funcţionare a unităţilor subordonate şi a unităţilor conexe; h) elaborează studii de diagnoză şi de prognoză în domeniul învăţământului; i) asigură omologarea mijloacelor de învăţământ; j) asigură cadrul organizatoric pentru selecţionarea şi pregătirea adecvată a elevilor cu aptitudini deosebite; k) asigură şcolarizarea specializată şi asistenţa psihopedagogică adecvată a copiilor şi tinerilor cu dizabilităţi sau cu cerinţe educaţionale speciale; l) analizează modul în care se asigură protecţia socială în învăţământ şi propune Guvernului şi autorităţilor administraţiei publice locale abilitate măsuri corespunzătoare; m) coordonează, monitorizează şi controlează perfecţionarea şi formarea iniţială şi continuă a personalului didactic pentru politicile de interes naţional; n) elaborează politicile naţionale în domeniul resurselor umane; o) răspunde de evaluarea sistemului naţional de învăţământ pe baza standardelor naţionale; p) elaborează, împreună cu alte ministere interesate, strategia colaborării cu alte state şi cu organismele internaţionale specializate în domeniul învăţământului, formării profesionale şi al cercetării ştiinţifice; q) stabileşte modalităţile de recunoaştere şi de echivalare a studiilor, a diplomelor, a certificatelor şi a titlurilor ştiinţifice eliberate în străinătate, pe baza unor norme interne, încasează taxe, în lei şi în valută, pentru acoperirea cheltuielilor ocazionate de vizarea şi de recunoaşterea actelor de studii, conform legii; r) stabileşte structura anului şcolar; s) elaborează metodologii şi regulamente pentru asigurarea cadrului unitar al implementării politicilor educaţionale naţionale; t) construieşte şi asigură funcţionarea optimă a Platformei şcolare de e-learning, precum şi a Bibliotecii Şcolare Virtuale; u) elaborează norme specifice pentru construcţiile şcolare şi pentru dotarea acestora; #M78v) dă publicităţii şi prezintă Parlamentului anual, până la data de 31 decembrie, raportul privind starea învăţământului preuniversitar în România, în care sunt prezentate inclusiv direcţiile şi priorităţile de dezvoltare a învăţământului preuniversitar; #B w) coordonează colectarea şi asigură analiza şi interpretarea datelor statistice pentru sistemul naţional de indicatori privind educaţia; #M23 x) coordonează concursul naţional de ocupare a posturilor didactice/catedrelor în învăţământul preuniversitar de stat; y) gestionează modalitatea de utilizare a formularelor actelor de studii, documentelor şcolare prin controlarea periodică a modului de folosire a acestora de către instituţiile şi unităţile de învăţământ, avizează necesarul de formulare solicitat şi comanda pentru tipărirea acestora; #M107 z) asigură, la cerere, fiecărui cadru didactic şi fiecărui elev un dispozitiv - laptop sau tabletă, conectat la internet, pentru a putea participa la activităţile de e-learning; #M134 z^1) *) elaborează şi publică pe pagina web a instituţiei Calendarul naţional de activităţi şi evenimente extraşcolare de promovare a ştiinţei. #M99 (2^1) La stabilirea structurii anului şcolar, Ministerul Educaţiei şi Cercetării va avea în vedere: a) pentru beneficiarii direcţi ai educaţiei şi formării profesionale care aparţin de un cult religios legal, creştin, acordarea zilelor libere pentru Vinerea Mare - ultima zi de vineri înaintea Paştelui, prima şi a doua zi de Paşti, prima şi a doua zi de Rusalii, în funcţie de data la care sunt celebrate de acel cult; b) includerea a două zile libere suplimentare pentru fiecare dintre cele trei sărbători religioase anuale, declarate astfel de cultele religioase legale, altele decât cele creştine, pentru beneficiarii direcţi ai educaţiei şi formării profesionale aparţinând acestora. #B (3) În realizarea atribuţiilor sale, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului înfiinţează, organizează şi finanţează comisii şi consilii naţionale. Organizarea şi funcţionarea acestora sunt stabilite prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. De asemenea, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului propune Guvernului înfiinţarea de agenţii. #CIN*) La art. 94 alin. (2), lit. z^1) a fost introdusă prin art. I din Legea nr. 10/2022 (#M134). Reproducem mai jos prevederile art. II din Legea nr. 10/2022 (#M134). #M134 "ART. II În termen de 90 de zile de la publicarea prezentei legi în Monitorul Oficial al României, Partea I, Ministerul Educaţiei elaborează normele metodologice în vederea implementării şi monitorizării acesteia." #B ART. 95 (1) Inspectoratele şcolare judeţene şi Inspectoratul Şcolar al Municipiului Bucureşti sunt servicii publice deconcentrate ale Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, cu personalitate juridică, având în principal următoarele atribuţii: a) aplică politicile şi strategiile Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului la nivel judeţean, respectiv al municipiului Bucureşti; b) controlează aplicarea legislaţiei şi monitorizează calitatea activităţilor de predare-învăţare şi respectarea standardelor naţionale/indicatorilor de performanţă, prin inspecţia şcolară; c) controlează, monitorizează şi evaluează calitatea managementului unităţilor şi instituţiilor de învăţământ; d) asigură, împreună cu autorităţile administraţiei publice locale, şcolarizarea elevilor şi monitorizează participarea la cursuri a acestora pe durata învăţământului obligatoriu; e) coordonează admiterea în licee, evaluările naţionale şi concursurile şcolare la nivelul unităţilor de învăţământ din judeţ şi, respectiv, din municipiul Bucureşti; f) monitorizează implementarea programelor naţionale iniţiate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului pe aria judeţului, respectiv a municipiului Bucureşti, precum şi a proiectelor derulate de unităţile şcolare şi cele conexe în cadrul programelor Uniunii Europene în domeniul educaţiei şi tineretului; g) mediază conflictele şi litigiile survenite între autoritatea administraţiei publice locale şi unităţile de învăţământ; h) coordonează şi controlează activităţile unităţilor conexe ale Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului din aria judeţului/municipiului Bucureşti; i) prezintă un raport anual privind starea învăţământului pe teritoriul judeţului, respectiv al municipiului Bucureşti. Acest raport se face public; #M67j) *** Abrogată #B k) aplică politicile educaţionale naţionale la nivel judeţean, respectiv al municipiului Bucureşti; l) acordă consiliere şi asistenţă unităţilor şi instituţiilor de învăţământ în gestionarea resurselor umane şi a posturilor didactice la nivelul judeţului, respectiv al municipiului Bucureşti; #M23 m) monitorizează activităţile de constituire şi de vacantare a posturilor didactice/catedrelor din unităţile de învăţământ preuniversitar de stat şi particular, organizează concursul naţional de ocupare a posturilor didactice/catedrelor vacante/rezervate din învăţământul preuniversitar de stat şi monitorizează concursurile de ocupare a posturilor didactice/catedrelor vacante/rezervate organizate de unităţile de învăţământ preuniversitar particular; #B n) gestionează baza de date privind cadrele didactice calificate angajate în unităţile de învăţământ, precum şi întreaga bază de date a educaţiei; #M67 o) înaintează Ministerului Educaţiei Naţionale reţeaua şcolară din raza lor teritorială în vederea publicării reţelei naţionale a învăţământului preuniversitar; #B p) realizează auditarea periodică a resursei umane din învăţământul preuniversitar; q) asigură colectarea datelor statistice pentru sistemul naţional de indicatori privind educaţia. (2) Structura inspectoratelor şcolare judeţene, respectiv a Inspectoratului Şcolar al Municipiului Bucureşti se stabileşte prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (3) Inspectoratul şcolar are un consiliu de administraţie şi un consiliu consultativ. Funcţionarea acestora se realizează în baza unui regulament propriu, elaborat şi aprobat de consiliul de administraţie, conform regulamentului-cadru aprobat prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (4) În structura inspectoratelor şcolare din judeţele cu învăţământ şi în limbile minorităţilor naţionale sunt cuprinşi şi inspectori şcolari pentru acest tip de învăţământ. Aceşti inspectori şcolari sunt numiţi respectând procedurile prezentei legi, cu consultarea grupului parlamentar al minorităţilor naţionale. (5) În structura inspectoratelor şcolare sunt cuprinşi şi inspectori şcolari pentru problemele copiilor şi tinerilor proveniţi din medii socioeconomice dezavantajate. SECŢIUNEA a 2-aConducerea unităţilor de învăţământ ART. 96 (1) Unităţile de învăţământ preuniversitar cu personalitate juridică sunt conduse de consiliile de administraţie, de directori şi de directori adjuncţi, după caz. În exercitarea atribuţiilor ce le revin, consiliile de administraţie şi directorii conlucrează cu consiliul profesoral, cu comitetul de părinţi şi cu autorităţile administraţiei publice locale. #M23 (2) În unităţile de învăţământ de stat consiliul de administraţie este organ de conducere şi este constituit din 7, 9 sau 13 membri, astfel: a) în cazul unităţilor de învăţământ de nivel gimnazial cu un singur rând de clase, consiliul de administraţie este format din 7 membri, cu următoarea componenţă: 3 cadre didactice, inclusiv directorul; 2 reprezentanţi ai părinţilor; primarul sau un reprezentant al primarului; un reprezentant al consiliului local. Directorul este membru de drept al consiliului de administraţie din cota aferentă cadrelor didactice din unitatea de învăţământ respectivă. Prevederile prezentului articol se aplică în mod corespunzător şi pentru învăţământul preşcolar şi primar; #M64 a^1) *** Abrogată #M23 b) în cazul în care consiliul de administraţie este format din 9 membri, dintre aceştia 4 sunt cadre didactice, primarul sau un reprezentant al primarului, 2 reprezentanţi ai consiliului local şi 2 reprezentanţi ai părinţilor. Directorul este membru de drept al consiliului de administraţie din cota aferentă cadrelor didactice din unitatea de învăţământ respectivă; #M64 b^1) *** Abrogată #M23 c) în cazul în care consiliul de administraţie este format din 13 membri, dintre aceştia 6 sunt cadre didactice, primarul sau un reprezentant al primarului, 3 reprezentanţi ai consiliului local şi 3 reprezentanţi ai părinţilor. Directorul este membru de drept al consiliului de administraţie din cota aferentă cadrelor didactice din unitatea de învăţământ respectivă; #M64 c^1) *** Abrogată #M29 d) în consiliile de administraţie ale unităţilor şcolare, din cota rezervată părinţilor un loc este repartizat, cu drept de vot, unui reprezentant al elevilor, care a împlinit 18 ani;#M64 e) în unităţile de învăţământ care organizează învăţământ profesional şi tehnic, consiliile de administraţie se pot mări cu 2 membri desemnaţi de operatori economici parteneri, asociaţii profesionale partenere, consorţii partenere. În cazul în care sunt mai mulţi operatori economici parteneri, asociaţii profesionale partenere şi consorţii partenere, aceştia vor desemna reprezentanţii în consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ sau pot forma un consiliu reprezentativ care să desemneze reprezentanţii pe locurile care le sunt alocate. #M23 (2^1) În unităţile de învăţământ special de stat, consiliul de administraţie este organ de conducere şi este constituit din 7, 9 sau 13 membri, astfel: a) în cazul unităţilor de învăţământ special de nivel gimnazial cu un singur rând de clase, consiliul de administraţie este format din 7 membri, cu următoarea componenţă: 3 cadre didactice, inclusiv directorul; 2 reprezentanţi ai părinţilor; preşedintele consiliului judeţean/Consiliului General al Municipiului Bucureşti sau un reprezentant al acestuia; un reprezentant al consiliului judeţean/Consiliului General al Municipiului Bucureşti. Directorul este membru de drept al consiliului de administraţie din cota aferentă cadrelor didactice din unitatea de învăţământ respectivă. Prevederile prezentului articol se aplică în mod corespunzător şi pentru învăţământul preşcolar şi primar; b) în cazul în care consiliul de administraţie este format din 9 membri, dintre aceştia 4 sunt cadre didactice, preşedintele consiliului judeţean/Consiliului General al Municipiului Bucureşti sau un reprezentant al acestuia, 2 reprezentanţi ai consiliului judeţean/Consiliului General al Municipiului Bucureşti şi 2 reprezentanţi ai părinţilor. Directorul este membru de drept al consiliului de administraţie din cota aferentă cadrelor didactice din unitatea de învăţământ respectivă; c) în cazul în care consiliul de administraţie este format din 13 membri, dintre aceştia 6 sunt cadre didactice, preşedintele consiliului judeţean/Consiliului General al Municipiului Bucureşti sau un reprezentant al acestuia, 3 reprezentanţi ai consiliului judeţean/Consiliului General al Municipiului Bucureşti şi 3 reprezentanţi ai părinţilor. Directorul este membru de drept al consiliului de administraţie din cota aferentă cadrelor didactice din unitatea de învăţământ respectivă. (3) Consiliul de administraţie este organul de conducere al unităţii de învăţământ. La şedinţele consiliului de administraţie participă de drept reprezentanţii organizaţiilor sindicale reprezentative la nivel de sector de activitate învăţământ preuniversitar din unitatea de învăţământ, cu statut de observatori.(4) Preşedintele consiliului de administraţie este directorul unităţii de învăţământ. Preşedintele conduce şedinţele consiliului de administraţie şi semnează hotărârile adoptate. (4^1) Preşedintele consiliului de administraţie are obligaţia de a convoca reprezentanţii organizaţiilor sindicale reprezentative din unitatea de învăţământ la toate şedinţele consiliului de administraţie. (4^2) La şedinţele consiliului de administraţie în care se dezbat aspecte privind elevii, preşedintele consiliului de administraţie are obligaţia de a convoca reprezentantul elevilor care participă la şedinţă cu statut de observator. #B (5) În învăţământul particular şi confesional, în componenţa consiliului de administraţie sunt incluşi reprezentanţi ai fondatorilor. Conducerea consiliului de administraţie este asigurată de persoana desemnată de fondatori. În unităţile pentru învăţământul general obligatoriu, consiliul de administraţie cuprinde şi un reprezentant al consiliului local. (6) Consiliul de administraţie se întruneşte lunar sau ori de câte ori este necesar, la solicitarea directorului sau a două treimi dintre membri. Metodologia-cadru de organizare şi de funcţionare a consiliului de administraţie este stabilită prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului*). (7) Consiliul de administraţie are următoarele atribuţii principale: a) adoptă proiectul de buget şi avizează execuţia bugetară la nivelul unităţii de învăţământ; b) aprobă planul de dezvoltare instituţională elaborat de directorul unităţii de învăţământ; c) aprobă curriculumul la decizia şcolii, la propunerea consiliului profesoral; d) stabileşte poziţia şcolii în relaţiile cu terţi; #M23 e) *** Abrogată #B f) aprobă planul de încadrare cu personal didactic şi didactic auxiliar, precum şi schema de personal nedidactic; g) aprobă programe de dezvoltare profesională a cadrelor didactice, la propunerea consiliului profesoral; h) sancţionează abaterile disciplinare, etice sau profesionale ale cadrelor didactice, conform legii; i) aprobă comisiile de concurs şi validează rezultatul concursurilor; j) aprobă orarul unităţii de învăţământ; k) îşi asumă răspunderea publică pentru performanţele unităţii de învăţământ, alături de director;l) îndeplineşte orice alte atribuţii stabilite prin ordine şi metodologii ale ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, respectiv ale Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M23 (8) Consiliul de administraţie poate emite hotărâri în condiţiile în care sunt prezenţi minimum jumătate plus unu din totalul membrilor, exceptând situaţiile prevăzute la art. 93 alin. (1). Hotărârile consiliului de administraţie se adoptă cu votul a 2/3 din membrii prezenţi exceptând situaţiile prevăzute la art. 93 alin. (1). Hotărârile consiliului de administraţie care vizează personalul din unitate, cum ar fi procedurile pentru ocuparea posturilor, restrângerea de activitate, acordarea calificativelor, aplicarea de sancţiuni şi altele asemenea, se iau prin vot secret. Membrii consiliului de administraţie care se află în conflict de interese nu participă la vot. #B (9) Deciziile privind bugetul şi patrimoniul unităţii de învăţământ se iau cu majoritatea din totalul membrilor consiliului de administraţie. #M71 (10) Prin excepţie de la prevederile alin. (2), prin ordin al ministrului educaţiei naţionale se stabileşte, provizoriu, un consiliu de administraţie şi se numeşte un director până la ocuparea funcţiei prin concurs naţional conform art. 257, ce va fi organizat într-o perioadă de maximum 6 luni, pentru unităţile de învăţământ înfiinţate conform prevederilor art. 29^1 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare. Consiliul de administraţie stabilit provizoriu funcţionează pentru o perioadă de maximum 6 luni de la înfiinţarea unităţii de învăţământ. #CIN *) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei nr. 5154/2021 pentru aprobarea Metodologiei-cadru de organizare şi funcţionare a consiliilor de administraţie din unităţile de învăţământ preuniversitar. Jurisprudenţă obligatorie (ÎCCJ) #M64 ART. 96^1 *** Abrogat ART. 96^2 *** Abrogat #B ART. 97 (1) Directorul exercită conducerea executivă a unităţii de învăţământ. În cazul unităţilor de învăţământ cu predare integrală în limbile minorităţilor naţionale,directorul are obligaţia cunoaşterii limbii respective. În cazul unităţilor de învăţământ cu secţii de predare în limbile minorităţilor naţionale, unul dintre directori are obligaţia cunoaşterii limbii respective. În aceste cazuri, numirea directorului se face cu consultarea organizaţiei care reprezintă minoritatea respectivă în Parlamentul României sau, dacă minoritatea nu are reprezentare parlamentară, cu consultarea Grupului parlamentar al minorităţilor naţionale. (2) Directorul unităţii de învăţământ de stat are următoarele atribuţii: a) este reprezentantul legal al unităţii de învăţământ şi realizează conducerea executivă a acesteia; b) este ordonatorul de credite al unităţii de învăţământ; c) îşi asumă, alături de consiliul de administraţie, răspunderea publică pentru performanţele unităţii de învăţământ pe care o conduce; d) propune spre aprobare consiliului de administraţie regulamentul de organizare şi funcţionare al unităţii de învăţământ; e) propune spre aprobare consiliului de administraţie proiectul de buget şi raportul de execuţie bugetară; f) răspunde de selecţia, angajarea, evaluarea periodică, formarea, motivarea şi încetarea raporturilor de muncă ale personalului din unitatea de învăţământ; g) îndeplineşte alte atribuţii stabilite de către consiliul de administraţie, conform legii; h) prezintă anual un raport asupra calităţii educaţiei în unitatea sau în instituţia pe care o conduce. Raportul este prezentat în faţa comitetului de părinţi şi este adus la cunoştinţa autorităţilor administraţiei publice locale şi a inspectoratului şcolar judeţean/al municipiului Bucureşti; i) coordonează colectarea şi transmite inspectoratului şcolar datele statistice pentru sistemul naţional de indicatori privind educaţia. (3) Structurile şi funcţiile de conducere ale unităţilor de învăţământ particular şi confesional, atribuţiile, modul de constituire, precum şi durata mandatelor sunt stabilite prin regulamentele de organizare şi funcţionare a acestora, în concordanţă cu prevederile legale. (4) Directorul unităţii de învăţământ particular şi confesional exercită conducerea executivă, în strictă conformitate cu responsabilităţile şi atribuţiile conferite de lege, cu hotărârile consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ şi cu respectarea prevederilor regulamentului de organizare şi funcţionare a acesteia. ART. 98 (1) Consiliul profesoral al unităţii de învăţământ este format din totalitatea cadrelor didactice din unitatea şcolară cu personalitate juridică, este prezidat de către director şi se întruneşte lunar sau ori de câte ori este nevoie, la propunereadirectorului sau la solicitarea a minimum o treime dintre membrii personalului didactic. (2) Atribuţiile consiliului profesoral sunt următoarele: a) gestionează şi asigură calitatea actului didactic; b) stabileşte Codul de etică profesională*) şi monitorizează aplicarea acestuia; c) validează fişele de autoevaluare ale personalului angajat al unităţii de învăţământ, în baza cărora se stabileşte calificativul anual; d) propune consiliului de administraţie măsuri de optimizare a procesului didactic; e) propune consiliului de administraţie curriculumul la dispoziţia şcolii; f) propune consiliului de administraţie premierea şi acordarea titlului de "profesorul anului" personalului cu rezultate deosebite la catedră; g) aprobă sancţionarea abaterilor disciplinare ale elevilor; h) propune consiliului de administraţie iniţierea procedurii legale în cazul cadrelor didactice cu performanţe slabe sau pentru încălcări ale eticii profesionale; i) propune consiliului de administraţie programele de formare şi dezvoltare profesională continuă a cadrelor didactice; j) alege cadrele didactice membre ale consiliului de administraţie; k) îndeplineşte alte atribuţii stabilite de consiliul de administraţie. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 4831/2018 privind aprobarea Codului-cadru de etică al personalului didactic din învăţământul preuniversitar. #B SECŢIUNEA a 3-a Unităţile conexe ale învăţământului preuniversitar #M90 ART. 99 (1) Unităţile conexe ale Ministerului Educaţiei Naţionale sunt: Centrul Naţional de Politici şi Evaluare, casele corpului didactic, centrele atestate de formare continuă în limbile minorităţilor naţionale, Centrul Naţional de Instruire Diferenţiată, Unitatea pentru Finanţarea Învăţământului Preuniversitar, palatele şi cluburile copiilor şi centrele judeţene de excelenţă/Centrul Municipiului Bucureşti de Excelenţă. #B (2) Unităţile conexe ale învăţământului preuniversitar sunt: centrul judeţean de resurse şi asistenţă educaţională/Centrul Municipiului Bucureşti de Resurse şi Asistenţă Educaţională.(3) În fiecare judeţ şi în municipiul Bucureşti funcţionează casa corpului didactic, denumită în continuare CCD, cu personalitate juridică, coordonată metodologic de inspectoratul şcolar. Structura şi atribuţiile CCD se stabilesc prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. #M83 (3^1) În fiecare judeţ şi în municipiul Bucureşti funcţionează un centru judeţean de excelenţă/Centrul Municipiului Bucureşti de Excelenţă, denumit în continuare CEX, ca unitate conexă a Ministerului Educaţiei Naţionale, cu personalitate juridică, coordonat metodologic de inspectoratul şcolar. Organizarea şi funcţionarea CEX se stabilesc prin regulament aprobat prin ordin al ministrului educaţiei naţionale*). (3^2) Finanţarea CEX se asigură din bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale. (3^3) CEX organizează, coordonează metodologic, monitorizează şi evaluează, după caz, la nivel judeţean/al municipiului Bucureşti, următoarele activităţi şi servicii educaţionale: a) elaborarea strategiilor de identificare şi de selecţie a copiilor şi tinerilor capabili de performanţe înalte în vederea constituirii unor grupe de performanţă pe discipline, arii curriculare sau domenii ştiinţifice, artistice şi tehnice; b) iniţierea acţiunilor de identificare şi promovare a copiilor şi tinerilor capabili de performanţe înalte; c) asigurarea, anual, constituirea, funcţionarea şi pregătirea grupelor de excelenţă; d) elaborarea şi asigurarea implementării unor programe de parteneriat cu diverse instituţii din ţară şi străinătate, cu organizaţii neguvernamentale, cu comunitatea locală, în scopul îmbunătăţirii condiţiilor şi resurselor necesare educării diferenţiate a copiilor şi tinerilor capabili de performanţe înalte; e) dezvoltarea programelor proprii de cercetare didactică şi organizarea conferinţelor care au ca temă activităţile specifice centrului de excelenţă; f) organizarea, anual, a taberelor naţionale de pregătire a copiilor şi tinerilor capabili de performanţe înalte, pe discipline; g) poate organiza activitatea de pregătire a loturilor olimpice judeţene/al municipiului Bucureşti. #B (4) Centrele judeţene de resurse şi asistenţă educaţională/Centrul Municipiului Bucureşti de Resurse şi Asistenţă Educaţională sunt unităţi specializate ale învăţământului preuniversitar, cu personalitate juridică, coordonate metodologic de inspectoratul şcolar. (5) Finanţarea centrului judeţean de resurse şi asistenţă educaţională/Centrului Municipiului Bucureşti de Resurse şi Asistenţă Educaţională se asigură de la bugetul consiliului judeţean.(6) Centrul judeţean de resurse şi asistenţă educaţională/Centrul Municipiului Bucureşti de Resurse şi Asistenţă Educaţională organizează, coordonează metodologic, monitorizează şi evaluează, după caz, la nivel judeţean/al municipiului Bucureşti, următoarele activităţi şi servicii educaţionale: a) servicii de asistenţă psihopedagogică/psihologică, furnizate prin centrele judeţene şi prin cabinetele de asistenţă psihopedagogică/psihologică; b) servicii de terapii logopedice, furnizate prin centrele şi prin cabinetele logopedice interşcolare; c) servicii de evaluare, de orientare şcolară şi profesională; d) servicii de mediere şcolară, furnizate de mediatorii şcolari; e) servicii de consultanţă pentru educaţie incluzivă, furnizate de centrele şcolare de educaţie incluzivă. (7) Structura, organizarea şi funcţionarea centrului judeţean de resurse şi de asistenţă educaţională se stabilesc prin regulament aprobat prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (8) Centrul Naţional de Instruire Diferenţiată se organizează şi funcţionează conform metodologiei elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului în 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei legi. (9) Unitatea pentru Finanţarea Învăţământului Preuniversitar se organizează în subordinea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. Atribuţiile, structura, organizarea şi funcţionarea Unităţii pentru Finanţarea Învăţământului Preuniversitar se stabilesc prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului**). #M71 (10) Centrele de formare continuă în limbile minorităţilor naţionale sunt persoane juridice în subordinea Ministerului Educaţiei Naţionale. Atribuţiile, structura, organizarea şi funcţionarea acestora se stabilesc prin hotărâre a Guvernului***). #CIN *) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării nr. 5562/2020 privind aprobarea Regulamentului de organizare şi funcţionare a centrelor judeţene de excelenţă/Centrului Municipiului Bucureşti de Excelenţă. **) A se vedea Regulamentul de organizare şi funcţionare a Unităţii pentru Finanţarea Învăţământului Preuniversitar, aprobat prin Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării nr. 4188/2020. ***) A se vedea Hotărârea Guvernului nr. 922/2018 privind înfiinţarea, organizarea şi funcţionarea Centrului pentru Formarea Continuă în Limba Maghiară. #M90ART. 99^1 (1) Se înfiinţează Centrul Naţional de Politici şi Evaluare în Educaţie prin preluarea activităţii şi structurii Institutului de Ştiinţe ale Educaţiei şi ale Centrului Naţional pentru Evaluare şi Examinare. (2) La intrarea în vigoare a hotărârii Guvernului*) privind organizarea şi funcţionarea Centrului Naţional de Politici şi Evaluare în Educaţie, Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei şi Centrul Naţional pentru Evaluare şi Examinare se desfiinţează. #CIN *) A se vedea Hotărârea Guvernului nr. 277/2020 privind organizarea şi funcţionarea Centrului Naţional de Politici şi Evaluare în Educaţie. #B ART. 100 (1) Palatele şi cluburile copiilor sunt unităţi de învăţământ pentru activităţi extraşcolare. Palatele copiilor au şi rol metodologic. (2) Palatul Naţional al Copiilor din Bucureşti este subordonat Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (3) Palatele şi cluburile copiilor sunt în subordinea inspectoratelor şcolare. (4) Organizarea şi competenţele palatelor şi cluburilor copiilor se stabilesc prin regulament aprobat prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. CAPITOLUL VIII Finanţarea şi baza materială a învăţământului preuniversitar SECŢIUNEA 1 Dispoziţii generale ART. 101 (1) Finanţarea unităţilor de învăţământ preuniversitar cuprinde finanţarea de bază, finanţarea complementară şi finanţarea suplimentară. #M71 (2) *) Statul asigură finanţarea de bază pentru antepreşcolarii, preşcolarii şi elevii din învăţământul de stat, pentru antepreşcolarii şi preşcolarii din învăţământul particular şi cel confesional, acreditate, precum şi pentru elevii din învăţământul general obligatoriu particular şi cel confesional, acreditate. De asemenea, statul asigură finanţarea de bază pentru învăţământul profesional, liceal particular şi cel confesional, acreditate, precum şi, după caz, pentru beneficiarii cursurilor de pregătire pentru examenul naţional de bacalaureat.Finanţarea se face în baza şi în limitele costului standard per elev, per preşcolar sau per antepreşcolar, după caz, după metodologia elaborată de Ministerul Educaţiei Naţionale. #B (3) În învăţământul preuniversitar particular, taxele de şcolarizare se stabilesc de consiliul de administraţie al fiecărei instituţii sau unităţi de învăţământ, în condiţiile legii. #CIN *) În textul actualizat, art. 101 alin. (2) este reprodus conform modificării efectuate prin art. I pct. 9 din Ordonanţa Guvernului nr. 9/2018 (#M71). Evenimentele legislative care au afectat art. 101 alin. (2) sunt următoarele: 1. Prin art. I pct. 5 din Legea nr. 201/2018 (#M69) s-a modificat art. 101 alin. (2), modificare care urma să intre în vigoare începând cu anul şcolar 2019 - 2020. 2. Ulterior publicării Legii nr. 201/2018 (#M69), dar înainte de intrarea în vigoare a modificării indicate mai sus, art. 101 alin. (2) a fost modificat prin art. I pct. 9 din Ordonanţa Guvernului nr. 9/2018 (#M71). Reproducem mai jos prevederile art. 101 alin. (2) în forma care urma să intre în vigoare conform art. I pct. 5 din Legea nr. 201/2018 (#M69). #M69 "(2) Statul asigură finanţarea de bază pentru toţi antepreşcolarii, preşcolarii şi pentru toţi elevii din învăţământul primar, gimnazial, profesional şi liceal de stat, particular sau confesional acreditat, pentru elevii din învăţământul postliceal de stat, precum şi, după caz, pentru beneficiarii cursurilor de pregătire pentru examenul naţional de bacalaureat. Finanţarea de bază se face în limitele costului standard per elev/preşcolar/antepreşcolar, conform metodologiei elaborate de Ministerul Educaţiei Naţionale." #B ART. 102 (1) Finanţarea învăţământului preuniversitar de stat, particular şi confesional se asigură din fonduri publice sau din alte surse, potrivit legii. #M18 (2) Finanţarea învăţământului preuniversitar particular şi confesional acreditat se face din taxe, din fonduri publice, în cazul învăţământului preşcolar şi al celui obligatoriu, precum şi din alte surse, potrivit legii. #M41 (3) În cazul învăţământului profesional şi tehnic finanţarea din partea operatorilor economici se realizează în baza unui contract de parteneriat încheiat între unitatea de învăţământ, unitatea administrativ-teritorială pe raza căreia se află unitatea şcolară şi operatorul sau operatorii economici. Categoriile decheltuieli pentru operatorii economici, pentru organizarea şi desfăşurarea învăţământului profesional şi tehnic, sunt: #M64 a) cheltuieli cu organizarea procesului de învăţământ, şi anume: cheltuieli efectuate pentru elevi, precum: burse şi premii oferite elevilor, echipamente de lucru/protecţie, transport, masă, cazare pe parcursul pregătirii practice la operatorul economic, alte facilităţi oferite acestora, respectiv cheltuieli cu securitatea şi sănătatea în muncă şi analize medicale obligatorii, în funcţie de domeniul de activitate, cheltuieli pentru asigurări de răspundere civilă în cazul unor eventuale accidente, daune sau vătămări corporale generate în timpul pregătirii practice la operatorul economic, cheltuieli materiale pentru susţinerea activităţilor desfăşurate pe parcursul pregătirii practice la operatorul economic, reprezentând rechizite, cărţi de specialitate, auxiliare didactice, softuri educaţionale, costuri legate de evaluarea şi certificarea elevilor, materii prime şi materiale consumabile şi alte cheltuieli de acest tip, cheltuieli aferente achiziţiei, punerii în funcţiune şi exploatării mijloacelor fixe utilizate la operatorul economic pe parcursul pregătirii practice a elevilor, cheltuieli aferente salarizării şi pregătirii personalului propriu al operatorilor economici - tutori şi formatori -, pentru pregătirea practică a elevilor, cheltuieli aferente pregătirii şi sprijinirii cadrelor didactice din unitatea de învăţământ parteneră, precum şi sumele plătite direct cadrelor didactice în baza unor contracte încheiate în condiţiile legii cu operatorul sau operatorii economici pentru alte activităţi decât cele prevăzute în norma didactică; #M41 b) cheltuieli de investiţii în spaţii de învăţământ existente sau nou-edificate, precum şi în echipamente de natura mijloacelor fixe achiziţionate şi puse în funcţiune pentru a fi utilizate în vederea pregătirii elevilor realizate în unitatea de învăţământ. #B ART. 103 (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului are drept de iniţiativă în domeniile politicii financiare şi resurselor umane din domeniul educaţiei şi colaborează cu alte ministere, cu autorităţi locale, structuri asociative reprezentative ale autorităţilor administraţiei publice locale, cu asociaţii reprezentative ale părinţilor, asociaţii reprezentative profesionale ale cadrelor didactice, precum şi cu sindicatele reprezentative. (2) Consiliile locale şi consiliul judeţean, respectiv consiliile locale ale sectoarelor municipiului Bucureşti pot contribui din bugetele proprii la finanţarea de bază şi complementară a unităţilor de învăţământ preuniversitar de stat. ART. 104(1) Finanţarea de bază asigură desfăşurarea în condiţii normale a procesului de învăţământ la nivel preuniversitar, conform standardelor naţionale. #M69 (2) *) Finanţarea de bază se asigură din bugetul de stat, pentru următoarele articole de cheltuieli, în funcţie de care se calculează costul standard per elev/preşcolar/antepreşcolar, după cum urmează: a) cheltuieli cu salariile, sporurile, indemnizaţiile şi alte drepturi salariale în bani, stabilite prin lege, precum şi contribuţiile aferente acestora, prin bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale; b) cheltuieli cu pregătirea profesională, din sume defalcate din taxa pe valoarea adăugată, prin bugetele locale; c) cheltuieli cu evaluarea periodică a elevilor, din sume defalcate din taxa pe valoarea adăugată, prin bugetele locale; d) cheltuieli cu bunuri şi servicii, din sume defalcate din taxa pe valoarea adăugată, prin bugetele locale. #M123 e) *** Abrogată #M69 (2^1) Pentru nivelurile de învăţământ preuniversitar acreditat/autorizat provizoriu, înfiinţate în cadrul instituţiilor de învăţământ superior de stat, finanţarea pentru cheltuieli cu salariile, sporurile, indemnizaţiile şi alte drepturi salariale în bani, stabilite prin lege, precum şi contribuţiile aferente acestora se asigură de la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale, pe baza costului standard per elev/preşcolar/antepreşcolar şi se cuprinde în contractul instituţional. (3) Finanţarea de bază a unei unităţi şcolare rezultă prin multiplicarea costului standard per elev/preşcolar/antepreşcolar cu coeficienţi specifici unităţii şcolare şi cu numărul de elevi şi se aprobă anual prin hotărâre a Guvernului. (4) Baza de calcul al fondurilor alocate unităţilor de învăţământ prin şi din bugetele locale, pentru finanţarea de bază, o constituie costul standard per elev/preşcolar/antepreşcolar. Costul standard per elev/preşcolar/antepreşcolar se determină pentru fiecare nivel de învăţământ, filieră, profil, specializare/domeniu. Determinarea costului standard per elev/preşcolar/antepreşcolar se face de către Consiliul Naţional pentru Finanţarea Învăţământului Preuniversitar, în condiţiile prezentei legi şi conform normelor metodologice elaborate de către Ministerul Educaţiei Naţionale şi aprobate prin hotărâre a Guvernului**). Consiliul Naţional pentru Finanţarea Învăţământului Preuniversitar cuprinde reprezentanţii Ministerului Educaţiei Naţionale, ai partenerilor sociali şi ai structurilor asociative ale autorităţilor administraţiei publice locale. Alocarea fondurilor pentru finanţarea de bază a unităţii de învăţământ se face pe baza unei formule definanţare aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale, care ia în considerare costul standard per elev/preşcolar/antepreşcolar, numărul de elevi/preşcolari/antepreşcolari din unitatea de învăţământ, precum şi factorii de corecţie dependenţi de densitatea de elevi în zonă, severitatea dezavantajelor, de limba de predare şi alţi factori. #B (5) Finanţarea de bază aprobată anual prin legea bugetului de stat se repartizează pe comune, oraşe, municipii şi sectoare ale municipiului Bucureşti de către direcţiile generale ale finanţelor publice judeţene, respectiv a municipiului Bucureşti, cu asistenţa tehnică de specialitate a inspectoratelor şcolare judeţene, respectiv a Inspectoratului Şcolar al Municipiului Bucureşti. #M18 (5^1) În cazuri excepţionale, atunci când sumele repartizate în baza standardelor de cost nu asigură plata drepturilor prevăzute la alin. (2) lit. a) - d) la unele unităţi de învăţământ cu personalitate juridică, în cadrul sumelor defalcate din taxa pe valoarea adăugată aprobate judeţului/municipiului Bucureşti prin legea bugetului de stat, direcţiile regionale ale finanţelor publice/administraţiile judeţene ale finanţelor publice, respectiv a municipiului Bucureşti, cu asistenţa tehnică de specialitate a inspectoratelor şcolare, pot efectua redistribuiri ale sumelor repartizate pe comune, oraşe, municipii şi sectoare ale municipiului Bucureşti cu această destinaţie sau pot proceda la repartizarea sumelor rămase nerepartizate, după caz. #M69 (5^2) Aprobarea redistribuirii/repartizării sumelor potrivit prevederilor alin. (5^1) se va face numai după verificarea de către inspectoratul şcolar, pe baza raportului de audit/control, a modului de angajare şi utilizare a sumelor alocate pentru finanţarea de bază, pe baza costurilor standard per elev/preşcolar/antepreşcolar, şi după verificarea corelării numărului de personal cu numărul de elevi. În urma verificării, inspectoratul şcolar stabileşte şi propune direcţiilor generale regionale ale finanţelor publice/administraţiilor judeţene ale finanţelor publice, respectiv a municipiului Bucureşti sumele ce urmează a fi redistribuite/repartizate suplimentar. #M18 (5^3) Redistribuirea sumelor între unităţi de învăţământ cu personalitate juridică din cadrul aceleiaşi unităţi administrativ-teritoriale se aprobă de consiliul local, la propunerea primarului, cu avizul conform al inspectoratului şcolar. (5^4) Redistribuirea sumelor între unităţi de învăţământ cu personalitate juridică, potrivit prevederilor alin. (5^1) şi (5^2), conduce implicit la modificarea bugetelor iniţiale aprobate, calculate pe baza costurilor standard per elev/preşcolar.#B (6) Sumele defalcate din unele venituri ale bugetului de stat, alocate pentru unităţile de învăţământ preuniversitar de stat ca finanţare de bază, nu pot fi executate silit pentru recuperarea creanţelor stabilite prin titluri executorii în sarcina autorităţilor administraţiei publice locale. #M69 (7) Finanţarea de bază prevăzută la alin. (2^1) se repartizează de către Ministerul Educaţiei Naţionale pe inspectorate şcolare/instituţii de învăţământ superior în vederea repartizării pe unităţi de învăţământ. #CIN *) A se vedea şi art. 39 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 90/2017 (#M59), cu modificările ulterioare, articol reprodus în pct. 12.6 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. **) A se vedea şi: - Hotărârea Guvernului nr. 72/2013 privind aprobarea normelor metodologice pentru determinarea costului standard per elev/preşcolar şi stabilirea finanţării de bază a unităţilor de învăţământ preuniversitar de stat, care se asigură din bugetul de stat, din sume defalcate din T.V.A. prin bugetele locale, pe baza costului standard per elev/preşcolar; - Hotărârea Guvernului nr. 136/2016 privind aprobarea normelor metodologice pentru determinarea costului standard per antepreşcolar/preşcolar/elev şi stabilirea finanţării de bază de la bugetul de stat, din sume defalcate din T.V.A. prin bugetele locale, pe baza costului standard per antepreşcolar/preşcolar/elev, pentru toţi preşcolarii şi elevii din învăţământul general obligatoriu particular şi confesional acreditat, precum şi pentru cei din învăţământul profesional şi liceal acreditat, particular şi confesional. Menţionăm că, ulterior publicării hotărârilor indicate mai sus, art. 104 a fost modificat prin mai multe acte normative. #M18 ART. 105 (1) Finanţarea complementară asigură cheltuieli de capital, cheltuieli sociale şi alte cheltuieli asociate procesului de învăţământ preuniversitar de stat care nu fac parte din finanţarea de bază a unităţilor şcolare. #M7 (2) Finanţarea complementară se asigură din bugetele locale ale unităţilor administrativ-teritoriale de care aparţin unităţile de învăţământ preuniversitar şi din sume defalcate din taxa pe valoarea adăugată, aprobate anual prin legea bugetului de stat cu această destinaţie, pentru următoarele categorii de cheltuieli: #Ba) investiţii, reparaţii capitale, consolidări; b) subvenţii pentru internate şi cantine; c) cheltuieli pentru evaluarea periodică naţională a elevilor; d) cheltuieli cu bursele elevilor; #M115 e) *** Abrogată e^1) *** Abrogată #M19 f) cheltuielile pentru naveta cadrelor didactice şi a personalului didactic auxiliar, conform legii; #B g) cheltuieli pentru examinarea medicală obligatorie periodică a salariaţilor din învăţământul preuniversitar, cu excepţia celor care, potrivit legii, se efectuează gratuit; #M84 h) cheltuieli pentru concursuri şcolare şi activităţi educative extraşcolare, centre de excelenţă organizate în cadrul sistemului de învăţământ; #B i) cheltuieli pentru asigurarea securităţii şi sănătăţii în muncă, pentru personalul angajat, preşcolari şi elevi; j) gestionarea situaţiilor de urgenţă; k) cheltuieli pentru participarea în proiecte europene de cooperare în domeniul educaţiei şi formării profesionale; #M18 l) alte cheltuieli de natura bunurilor şi serviciilor, care nu fac parte din finanţarea de bază. #B (3) Finanţarea complementară aprobată anual prin legea bugetului de stat se repartizează pe comune, oraşe, municipii şi sectoare ale municipiului Bucureşti de către direcţiile generale ale finanţelor publice judeţene, respectiv a municipiului Bucureşti şi cu asistenţa tehnică a inspectoratelor şcolare judeţene, respectiv al municipiului Bucureşti. #M84 (4) Prin bugetul consiliilor locale pot fi aprobate cheltuieli cu reparaţii curente, respectiv de natura obiectelor de inventar, cu încadrarea în bugetul alocat. #M23 ART. 106 Finanţarea de bază şi finanţarea complementară se realizează pe baza contractului de management administrativ-financiar încheiat între directorul unităţii de învăţământ preuniversitar şi primarul localităţii/primarul de sector în acărei/cărui raza teritorială se află unitatea de învăţământ, respectiv cu preşedintele consiliului judeţean/primarul de sector, în cazul şcolilor speciale. #B ART. 107 (1) Finanţarea suplimentară se acordă ca sumă globală fixă din bugetul Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului pentru premierea unităţilor de învăţământ preuniversitar de stat cu rezultate deosebite în domeniul incluziunii sau în domeniul performanţelor şcolare. (2) Consiliile locale, respectiv consiliile locale ale sectoarelor municipiului Bucureşti şi consiliile judeţene, respectiv Consiliul General al Municipiului Bucureşti, contribuie la finanţarea suplimentară, acordând granturi unităţilor de învăţământ, în baza unei metodologii proprii. (3) Finanţarea suplimentară se realizează pe bază de contract încheiat între unitatea şcolară şi finanţator. ART. 108 (1) Unităţile de învăţământ preuniversitar de stat pot obţine venituri proprii din activităţi specifice, conform legii, din donaţii, sponsorizări sau din alte surse legal constituite. (2) Veniturile proprii nu diminuează finanţarea de bază, complementară sau suplimentară şi sunt utilizate conform deciziilor consiliului de administraţie. La sfârşitul anului bugetar, sumele necheltuite rămân în contul unităţii de învăţământ care le-a realizat şi se reportează pentru bugetul anual următor. (3) Directorul şi consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ cu personalitate juridică răspund de încadrarea în bugetul aprobat, în condiţiile legii. ART. 109 (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului finanţează anual, în cadrul programelor naţionale aprobate prin hotărâre a Guvernului, următoarele competiţii: a) competiţii între şcoli care se bazează pe evaluarea instituţională a fiecărei unităţi de învăţământ după două axe majore: incluziune şi performanţă. În urma evaluărilor după fiecare dintre cele două axe, se va realiza o clasificare a şcolilor pe 5 niveluri: "Excelent", "Foarte bun", "Bun", "Satisfăcător" şi "Nesatisfăcător". Sunt premiate atât şcolile cu excelenţă în incluziune, cât şi cele cu excelenţă în performanţă, de stat, particulare sau confesionale. Şcolile care obţin calificativul "Satisfăcător" sau "Nesatisfăcător" se supun monitorizării în vederea creşterii performanţelor; b) în baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, şcolile vor desemna "Profesorul anului", ca semn al excelenţei în predare. La nivel judeţean şi naţional va fi desemnat "Profesorul anului" pentru fiecare disciplină din planul de învăţământ. Excelenţa în predare vafi recompensată financiar, prin programul naţional de stimulare a excelenţei didactice; c) performanţa elevilor la olimpiadele pe discipline, la olimpiadele de creaţie tehnico-ştiinţifică şi artistică şi la olimpiadele sportive se recompensează financiar prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (2) În lansarea competiţiilor, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului se consultă cu asociaţiile reprezentative ale părinţilor, asociaţiile reprezentative profesionale ale cadrelor didactice, Consiliul Naţional al Elevilor şi cu sindicatele reprezentative. ART. 110 (1) Bugetul de venituri şi cheltuieli se întocmeşte anual, de către fiecare unitate de învăţământ preuniversitar, conform normelor metodologice de finanţare a învăţământului preuniversitar elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, se aprobă şi se execută conform legii. (2) Excedentele anuale rezultate din execuţia bugetului de venituri şi cheltuieli ale activităţilor finanţate integral din venituri proprii se reportează în anul următor şi se folosesc cu aceeaşi destinaţie sau, cu aprobarea consiliului de administraţie, se utilizează pentru finanţarea altor cheltuieli ale unităţii de învăţământ. (3) Finanţarea unităţilor de învăţământ special, a claselor de învăţământ special, a elevilor din învăţământul special, a liceelor speciale şi a CJRAE/CMBRAE se asigură din sumele defalcate din unele venituri ale bugetului de stat prin bugetele locale ale consiliilor judeţene şi ale sectoarelor municipiului Bucureşti, indiferent de locul de domiciliu al copiilor, prin contract managerial. ART. 111 (1) De la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, se asigură următoarele cheltuieli aferente unităţilor de învăţământ preuniversitar, inclusiv pentru învăţământul special: a) finanţarea programelor naţionale ale Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, aprobate prin hotărâre a Guvernului; b) componenţa locală aferentă proiectelor aflate în derulare, cofinanţate de Guvernul României şi de organismele financiare internaţionale, precum şi rambursările de credite externe aferente proiectelor respective; c) bursele, aprobate prin hotărâre a Guvernului, pentru elevii din Republica Moldova, etnicii români din afara graniţelor ţării, precum şi bursele pentru elevii străini; d) organizarea evaluărilor, a simulărilor şi a examenelor naţionale; e) perfecţionarea pregătirii profesionale a cadrelor didactice şi didactice auxiliare, pentru implementarea politicilor şi strategiilor Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului;f) finanţarea, prin hotărâre a Guvernului, iniţiată de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, a unor programe anuale sau multianuale de investiţii, de modernizare şi de dezvoltare a bazei materiale a instituţiilor de învăţământ preuniversitar de stat, inclusiv consolidări şi reabilitări de şcoli şi dotări; g) finanţarea unor programe naţionale de protecţie socială, stabilite prin reglementări specifice; h) finanţarea privind organizarea de concursuri pentru elevi, pe obiecte de învăţământ şi pe meserii, tehnico-aplicative, ştiinţifice, de creaţie, concursuri şi festivaluri cultural-artistice, campionate şi concursuri sportive şcolare, cu participare naţională şi internaţională, precum şi olimpiade internaţionale pe obiecte de învăţământ; #M23 i) cheltuieli cu eliberarea actelor de studii ale elevilor; #M140 j) finanţarea organizării olimpiadelor şcolare naţionale, în cuantum de 200 de lei/participant/zi. #B (2) Finanţarea cheltuielilor privind inspectoratele şcolare, casele corpului didactic, palatele şi cluburile copiilor şi elevilor, cluburile sportive şcolare, se asigură din bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M23 (2^1) Autorităţile locale pot efectua din bugetele proprii, pentru imobilele trecute în administrarea lor, cheltuieli pentru întreţinerea şi funcţionarea lor, precum şi cheltuieli de natura investiţiilor. #M140 (2^2) Autorităţile administraţiei publice locale pot acorda din bugetele proprii premii pentru elevii care au obţinut performanţe deosebite la olimpiade, concursuri şi competiţii, naţionale şi internaţionale. #B (3) Cluburile sportive şcolare, precum şi palatele şi cluburile copiilor pot să fie finanţate şi de autorităţile administraţiei publice locale. #M18 (4) Autorităţile administraţiei publice locale hotărăsc alocarea de fonduri, din veniturile proprii ale acestora, ca participare la finanţarea de bază şi ca finanţare complementară a unităţilor de învăţământ preuniversitar de stat. #M56 (5) Consiliul judeţean/Consiliul General al Municipiului Bucureşti asigură fonduri pentru organizarea şi desfăşurarea olimpiadelor şi a concursurilor şcolarejudeţene/ale municipiului Bucureşti, precum şi pentru acordarea stimulentelor financiare elevilor care au obţinut distincţii, medalii şi premii speciale şi cadrelor didactice care s-au ocupat de pregătirea acestora. (5^1) Cuantumul stimulentelor financiare prevăzute la alin. (5) se acordă în baza unui regulament aprobat prin hotărâre a consiliului judeţean/Consiliului General al Municipiului Bucureşti. #M7 (6) Cheltuielile aferente facilităţilor acordate elevilor şi studenţilor privind transportul pe calea ferată şi cu metroul se finanţează de la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Transporturilor şi Infrastructurii. #M101 (7) Cheltuielile aferente facilităţilor acordate elevilor pentru transportul rutier interjudeţean contra cost de persoane prin servicii regulate se finanţează de la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Transporturilor, Infrastructurii şi Comunicaţiilor. #B SECŢIUNEA a 2-a Baza materială a învăţământului preuniversitar de stat ART. 112 (1) Unităţile de învăţământ de stat pot deţine în administrare bunuri proprietate publică, cele de învăţământ particular au drept fundament proprietatea privată, iar cele de învăţământ confesional aparţin, în funcţie de entitatea care le-a înfiinţat, uneia dintre cele două forme de proprietate. (2) Terenurile şi clădirile unităţilor de educaţie timpurie, de învăţământ preşcolar, şcolilor primare, gimnaziale şi liceale, inclusiv ale celorlalte niveluri de învăţământ din cadrul acestora, înfiinţate de stat, fac parte din domeniul public local şi sunt administrate de către consiliile locale. Celelalte componente ale bazei materiale sunt de drept proprietatea acestora şi sunt administrate de către consiliile de administraţie, conform legislaţiei în vigoare. (3) Terenurile şi clădirile în care îşi desfăşoară activitatea unităţile de învăţământ special de stat şi centrele judeţene de resurse şi asistenţă educaţională fac parte din domeniul public judeţean, respectiv al municipiului Bucureşti, şi sunt în administrarea consiliului judeţean, respectiv a consiliilor locale ale sectoarelor municipiului Bucureşti, în a căror rază teritorială îşi desfăşoară activitatea, prin consiliile de administraţie ale unităţilor de învăţământ respective. Celelalte componente ale bazei materiale a unităţilor de învăţământ special de stat, ale cluburilor sportive şcolare, ale palatelor şi cluburilor copiilor şi elevilor, precum şiale centrelor judeţene de resurse şi asistenţă educaţională sunt de drept proprietatea acestora şi sunt administrate de către consiliile de administraţie ale acestora. #M23 (4) Terenurile şi clădirile în care îşi desfăşoară activitatea inspectoratele şcolare judeţene, casele corpului didactic, centrul naţional de excelenţă, centrele recreative şi de divertisment, Palatul Naţional al Copiilor, precum şi alte unităţi din subordinea Ministerului Educaţiei Naţionale, ale căror cheltuieli curente şi de capital se finanţează de la bugetul de stat, fac parte din domeniul public al statului şi sunt administrate de Ministerul Educaţiei Naţionale, prin inspectoratele şcolare judeţene şi prin consiliile de administraţie ale acestor unităţi. Celelalte componente ale bazei materiale sunt de drept proprietatea unităţilor şi instituţiilor respective şi sunt administrate de acestea. (4^1) Terenurile şi clădirile în care îşi desfăşoară activitatea palatele şi cluburile elevilor, cluburile sportive şcolare, ale căror cheltuieli curente şi de capital se finanţează de la bugetul de stat, fac parte din domeniul public al statului şi sunt administrate de Ministerul Educaţiei Naţionale, prin inspectoratele şcolare judeţene şi prin consiliile de administraţie ale acestor unităţi. Acestea pot fi trecute din domeniul public al statului în domeniul public al unei unităţi administrativ- teritoriale, la cererea consiliului judeţean, respectiv a Consiliului General al Municipiului Bucureşti sau a consiliului local, după caz, prin hotărâre a Guvernului. #B (5) Nu fac parte din domeniul public local, judeţean, respectiv al statului terenurile şi clădirile prevăzute la alin. (2) - (4), deţinute în baza unor contracte de închiriere, concesionare sau comodat, proprietarii acestora fiind alte persoane fizice sau juridice. #M127 (6) Schimbarea destinaţiei bazei materiale şi a terenului folosit de instituţiile şi unităţile de învăţământ preuniversitar de stat se poate face pentru orice tip de activitate, în primii 3 ani calendaristici de la întreruperea activităţii educaţionale, de către autorităţile administraţiei publice locale numai cu avizul conform al ministrului educaţiei. Procedura elaborării avizului conform şi condiţiile necesare acordării acestuia se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei*). #M18 (7) **) În situaţii temeinic justificate, dreptul de administrare al Ministerului Educaţiei Naţionale asupra terenurilor şi clădirilor în care îşi desfăşoară activitatea inspectoratele şcolare judeţene, casele corpului didactic, centrul naţional de excelenţă, centrele recreative şi de divertisment, Palatul Naţional al Copiilor, palatele şi cluburile elevilor, cluburile sportive şcolare se poatetransmite şi altor unităţi/instituţii din sistemul de învăţământ, la propunerea Ministerului Educaţiei Naţionale, prin hotărâre a Guvernului. #M11 (6^1) Termenul pentru emiterea avizului conform este de 30 de zile. După expirarea termenului, se aplică procedura aprobării tacite. #M127 (6^2) Schimbarea destinaţiei bazei materiale şi a terenului folosit de instituţiile şi unităţile de învăţământ preuniversitar de stat se poate face după primii 3 ani calendaristici de la întreruperea activităţii educaţionale, de către autorităţile administraţiei publice locale, fără avizul conform al ministrului educaţiei. (6^3) În cazul în care, după schimbarea iniţială a destinaţiei bazei materiale şi a terenului, activitatea educaţională se poate relua, existând solicitări în acest sens din partea comunităţii locale sau a inspectoratului şcolar judeţean/Inspectoratului Şcolar al Municipiului Bucureşti, fiind îndeplinite criteriile specifice pentru deschiderea unei unităţi de învăţământ preuniversitar de stat, autorităţile administraţiei publice locale sunt obligate să reamenajeze şi să readucă imobilul la standardele necesare desfăşurării activităţii educaţionale sau să asigure un alt spaţiu în acest sens, conform legislaţiei specifice şi prevederilor administrative care reglementează aceste aspecte. #M5 (7) **) Încălcarea dispoziţiilor alin. (6) constituie infracţiune şi se pedepseşte cu închisoare de la 6 luni la 5 ani sau cu amendă. (8) Actele de schimbare a destinaţiei bazei materiale efectuate cu încălcarea dispoziţiilor alin. (6) sunt nule de drept. #M81 (9) Înţelesul sintagmei "celelalte componente ale bazei materiale", prevăzută la alin. (2) - (4), cuprinde bunuri imobile şi mobile afectate în mod direct şi special funcţionării învăţământului, ca serviciu public, pentru satisfacerea interesului general, astfel: spaţii pentru procesul de învăţământ, mijloace de învăţământ, bunuri mobile dobândite în urma implementării de proiecte, cu finanţare rambursabilă sau nerambursabilă, biblioteci, ateliere şcolare, ferme didactice, terenuri agricole, cămine, internate, cantine, cluburi ale elevilor, case ale corpului didactic; tabere şcolare; baze şi complexuri cultural-sportive; edituri şi tipografii; unităţi de microproducţie; palate şi case ale copiilor şi elevilor; spaţii cu destinaţia de locuinţă; orice alt obiect ce intră în patrimoniul destinat învăţământului şi salariaţilor din învăţământul preuniversitar. Aceste componente ale bazei materiale sunt inalienabile, insesizabile şi imprescriptibile pe toată durata utilizării în sistemul de învăţământ. (10) ***) Imobilele şi componentele bazei materiale prevăzute la alin. (4), temporar disponibile, pot fi închiriate pe bază de contract, cu renegociere anualăa contractului, numai în conformitate cu metodologia aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. Închirierea se face cu prioritate pentru activităţi de învăţământ. #CIN *) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei nr. 6031/2021 pentru aprobarea Procedurii privind elaborarea avizului conform pentru schimbarea destinaţiei bazei materiale şi a terenului folosit de instituţiile şi unităţile de învăţământ preuniversitar de stat, în primii 3 ani calendaristici de la întreruperea activităţii educaţionale, precum şi condiţiile necesare acordării acestuia. **) În textul actualizat, la art. 112, alin. (7) apare de două ori. Primul alin. (7) a fost introdus prin art. I pct. 22 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 117/2013 (#M18). Menţionăm că, la data intrării în vigoare a Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 117/2013 (#M18), art. 112 conţinea deja un alin. (6^1), care fusese introdus prin articolul unic din Legea nr. 206/2013 (#M11). Totuşi în partea introductivă a art. I pct. 22 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 117/2013 (#M18) se precizează că la articolul 112 din Legea nr. 1/2011, "după alineatul (6) se introduce un nou alineat, alineatul (7)". Din acest motiv primul alin. (7) a fost introdus înainte de alin. (6^1). Al doilea alin. (7) a fost introdus prin art. 224 pct. 2 din Legea nr. 187/2012 (#M5). Acest act modificator a fost publicat anterior publicării Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 117/2013 (#M18), când art. 112 nu conţinea niciun alin. (7). Legea nr. 187/2012 (#M5) a intrat în vigoare la data de 1 februarie 2014, ulterior introducerii unui alt alin. (7) prin Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 117/2013 (#M18). Având în vedere succesiunea acestor evenimente legislative, nu se poate stabili exact intenţia legiuitorului cu privire la primul alin. (7), care exista deja la data de 1 februarie 2014 în cuprinsul art. 112, şi la cel de-al doilea alin. (7), introdus prin Legea nr. 187/2012 (#M5). ***) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 5115/2019 privind aprobarea Procedurii pentru reglementarea modului de avizare a închirierii bunurilor imobile, temporar disponibile, aflate în proprietatea publică a statului şi administrarea Ministerului Educaţiei Naţionale, în vederea aprobării închirierii acestor bunuri prin hotărâre a Guvernului. #B ART. 113 Înscrierea dreptului de proprietate asupra bunurilor imobile aparţinând Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului sau instituţiilor şi unităţilor de învăţământ şi cercetare ştiinţifică din sistemul învăţământului de stat,precum şi asupra bunurilor aparţinând consiliilor locale, judeţene şi, respectiv, Consiliului General al Municipiului Bucureşti, în care îşi desfăşoară activitatea unităţile de învăţământ preuniversitar de stat, se face, după caz, în registrul de inscripţiuni şi transcripţiuni, în cărţile funciare sau în cărţile de publicitate funciară, cu scutire de plata taxelor prevăzute de lege. TITLUL III Învăţământul superior CAPITOLUL I Dispoziţii generale #M23 ART. 114 (1) Prezentul titlu reglementează structura, funcţiile din domeniul didactic, organizarea şi funcţionarea învăţământului superior din România. (2) Învăţământul superior este organizat în universităţi, academii de studii, institute, şcoli de studii superioare şi altele asemenea, denumite în continuare instituţii de învăţământ superior sau universităţi. (3) Instituţiile de învăţământ superior sunt organizaţii furnizoare de educaţie care desfăşoară activităţi de învăţământ pe bază de programe de studii autorizate şi, după caz, acreditate, în condiţiile legii, de formare iniţială şi continuă de nivel universitar, programe ce funcţionează pe principiul calităţii necesar pentru satisfacerea încrederii beneficiarilor direcţi şi indirecţi din societate. (4) Instituţiile de învăţământ superior pot fi de stat, particulare sau confesionale. Aceste instituţii au personalitate juridică, au caracter nonprofit şi sunt apolitice. (5) Instituţiile de învăţământ superior sunt persoane juridice de drept public sau, după caz, persoane juridice de drept privat şi de utilitate publică. #B ART. 115 (1) Învăţământul superior se poate organiza doar în instituţii de învăţământ superior care au obţinut autorizarea de funcţionare provizorie sau acreditarea, potrivit legii. (2) Actele de finalizare a studiilor emise în România sunt recunoscute de către stat numai în cazul în care sunt eliberate în conformitate cu prevederile legale în vigoare, de către instituţii de învăţământ superior acreditate. #M119(3) Actele de studii emise la finalizarea programelor de studii integrate organizate în condiţiile art. 116 alin. (4) sunt recunoscute de drept de către statul român. #B ART. 116 (1) Sistemul naţional de învăţământ superior include toate instituţiile de învăţământ superior acreditate. O instituţie de învăţământ superior autorizată să funcţioneze provizoriu, conform procedurilor legale în vigoare, devine parte a sistemului naţional de învăţământ superior numai după acreditare. (2) Instituţiile de învăţământ superior din străinătate, recunoscute legal, ca atare, în statul de origine, pot organiza filiale pe teritoriul României, singure sau în parteneriat cu instituţii de învăţământ superior acreditate din România, numai cu respectarea legislaţiei în vigoare cu privire la autorizarea, acreditarea şi asigurarea calităţii programelor de studii. (3) Instituţiile de învăţământ superior româneşti pot organiza, în România sau în alte state, programe de studii comune cu instituţii de învăţământ superior din străinătate, recunoscute ca atare de statul de origine. În cazul în care aceste programe se organizează în străinătate, trebuie să respecte reglementările legale în vigoare atât în România, cât şi în statele respective. #M119 (4) Instituţiile de învăţământ superior româneşti pot organiza, în comun cu alte instituţii de învăţământ superior acreditate din Spaţiul European al Învăţământului Superior, programe de studii integrate, recunoscute ca atare de statul de origine. #B ART. 117 Misiunea învăţământului superior este de a genera şi de a transfera cunoaştere către societate prin: a) formare iniţială şi continuă la nivel universitar, în scopul dezvoltării personale, al inserţiei profesionale a individului şi a satisfacerii nevoii de competenţă a mediului socioeconomic; b) cercetare ştiinţifică, dezvoltare, inovare şi transfer tehnologic, prin creaţie individuală şi colectivă, în domeniul ştiinţelor, al ştiinţelor inginereşti, al artelor, al literelor, prin asigurarea performanţelor şi dezvoltării fizice şi sportive, precum şi valorificarea şi diseminarea rezultatelor acestora. ART. 118 (1) Sistemul naţional de învăţământ superior se bazează pe următoarele principii: a) principiul autonomiei universitare; b) principiul libertăţii academice; c) principiul răspunderii publice;d) principiul asigurării calităţii; e) principiul echităţii; f) principiul eficienţei manageriale şi financiare; g) principiul transparenţei; h) principiul respectării drepturilor şi libertăţilor studenţilor şi ale personalului academic; i) principiul independenţei de ideologii, religii şi doctrine politice; j) principiul libertăţii de mobilitate naţională şi internaţională a studenţilor, a cadrelor didactice şi a cercetătorilor; k) principiul consultării partenerilor sociali în luarea deciziilor; l) principiul centrării educaţiei pe student. (2) În învăţământul superior nu sunt admise discriminări pe criterii de vârstă, etnie, sex, origine socială, orientare politică sau religioasă, orientare sexuală sau alte tipuri de discriminare, cu excepţia măsurilor afirmative prevăzute de lege. (3) Studenţii cu dizabilităţi fizice au dreptul să aibă căi de acces adaptate acestora în totalitatea spaţiilor universitare, precum şi condiţii pentru desfăşurarea normală a activităţilor academice, sociale şi culturale în cadrul instituţiilor de învăţământ superior. (4) În învăţământul superior există şi pot fi organizate facultăţi de teologie, în conformitate cu prevederile art. 15, şi institute de cercetare teologică în consens cu perspectivele ecumenice şi irenice internaţionale şi în conformitate cu prevederile legale. ART. 119 (1) În instituţiile de învăţământ superior de stat, învăţământul este gratuit pentru cifra de şcolarizare aprobată anual de Guvern şi cu taxă. Cuantumul taxei este stabilit de către senatul universitar, conform legii. (2) În instituţiile de învăţământ superior particular, învăţământul este cu taxă. Cuantumul taxei este stabilit de către consiliul de administraţie, conform legii. #M53 (2^1) În cazul în care în cadrul învăţământului superior de stat nu există învăţământ teologic pastoral specific cultului, recunoscut drept cult conform Legii nr. 489/2006 privind libertatea religioasă şi regimul general al cultelor, republicată, prin excepţie de la prevederile alin. (2), în instituţiile de învăţământ superior confesional particular, pentru programul de studii universitare de licenţă de teologie pastorală, învăţământul este gratuit, pentru cifra de şcolarizare aprobată şi finanţată anual de Guvern. #B (3) Instituţiile de învăţământ superior au autonomie în stabilirea cuantumului taxelor şi au obligaţia să le comunice tuturor celor interesaţi, inclusiv pe site-ul universităţii.#M23 (4) În temeiul principiului autonomiei universitare, instituţiile de învăţământ superior de stat au dreptul să stabilească şi să încaseze sumele reprezentând contravaloarea serviciilor de şcolarizare pentru persoanele înmatriculate la studii şi care au beneficiat anterior gratuit de şcolarizare în cadrul unui alt program de studii universitare în cadrul aceluiaşi ciclu de studii universitare finanţate de la bugetul de stat. ART. 120 (1) Calificările dobândite de absolvenţii programelor de studii din învăţământul superior sunt atestate prin diplome, prin certificate şi prin alte acte de studii eliberate numai de către instituţiile de învăţământ superior acreditate. #M5 (2) Diplomele corespunzătoare programelor de studii universitare sunt înscrisuri oficiale şi nu pot fi emise decât de instituţiile acreditate, pentru programele şi formele de studii acreditate sau autorizate provizoriu. În acest din urmă caz, în cadrul instituţiei care emite diploma trebuie să existe o altă specializare acreditată într-un domeniu înrudit cu specializarea autorizată. Jurisprudenţă obligatorie (ÎCCJ) #B ART. 121 Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului este autoritate publică şi este abilitat să urmărească, să controleze aplicarea şi respectarea reglementărilor legale în domeniul învăţământului superior şi să aplice, dacă este cazul, sancţiuni. De asemenea, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului controlează modul în care universităţile îşi exercită autonomia universitară, îşi asumă misiunea generală şi pe cea proprie şi îşi exercită răspunderea publică. ART. 122 (1) Instituţiile de învăţământ superior au patrimoniu propriu, pe care îl gestionează conform legii. (2) Instituţiile de învăţământ superior de stat şi particulare se înfiinţează prin lege, cu respectarea dispoziţiilor legale privind acreditarea, stabilite conform Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările ulterioare. #M23 (3) Iniţiativa înfiinţării instituţiei de învăţământ superior de stat aparţine Guvernului. Iniţiativa şi resursele financiare şi materiale necesare înfiinţării instituţiei de învăţământ superior particular şi confesional aparţin unei persoanefizice, unui grup de persoane fizice, unei fundaţii, unei asociaţii sau unui cult religios ori altui furnizor de educaţie, recunoscut ca atare potrivit prevederilor prezentei legi, denumit fondator. (4) Persoanele fizice sau grupul de persoane fizice, precum şi persoanele juridice care au avut iniţiativa înfiinţării instituţiei de învăţământ particular şi confesional particular, finalizată prin acreditarea acesteia, îşi păstrează calitatea de fondatori. #B ART. 123 (1) Autonomia universitară este garantată prin Constituţie. Libertatea academică este garantată prin lege. Instituţiile de învăţământ superior se organizează şi funcţionează independent de orice ingerinţe ideologice, politice sau religioase. (2) Autonomia universitară dă dreptul comunităţii universitare să îşi stabilească misiunea proprie, strategia instituţională, structura, activităţile, organizarea şi funcţionarea proprie, gestionarea resurselor materiale şi umane, cu respectarea strictă a legislaţiei în vigoare. #M118 (2^1) Prin derogare de la prevederile art. 66 alin. (2) din Legea nr. 500/2002 privind finanţele publice, cu modificările şi completările ulterioare, se autorizează universităţile ca, pentru creditele bugetare din sold la finanţarea de bază, pentru sumele rămase neconsumate şi reportate din anii precedenţi la obiectivele de investiţii noi, precum şi pentru sumele rămase necheltuite din investiţii finalizate, să le redistribuie pentru obiective de investiţii noi, pentru obiective de investiţii în continuare, precum şi alte cheltuieli de natura investiţiilor. Sumele rămase în sold pentru facilităţi transport studenţi pot fi utilizate în anii următori şi pentru acordarea de burse pentru studenţi. #B (3) Aspectele fundamentale ale autonomiei universitare se exprimă în Carta universitară, aprobată de senatul universitar, în concordanţă strictă cu legislaţia în vigoare. (4) Autonomia universitară se exercită numai cu condiţia asumării răspunderii publice. (5) În instituţiile de învăţământ superior este asigurată libertatea cercetării în ceea ce priveşte stabilirea temelor, alegerea metodelor, procedeelor şi valorificarea rezultatelor, conform legii. (6) În instituţiile de învăţământ superior este interzisă periclitarea sub orice formă a dreptului la exprimarea liberă a opiniilor ştiinţifice şi artistice. (7) Studenţilor le este asigurat dreptul la liberă alegere a cursurilor şi specializărilor, în conformitate cu normele legale în vigoare şi cu planurile de învăţământ.(8) Structurile şi funcţiile de conducere ale universităţilor particulare şi confesionale, atribuţiile, modul de constituire, precum şi alte considerente legate de statutul acestora sunt stabilite în conformitate cu prevederile prezentei legi, cu avizul consultativ al fondatorilor şi cu aprobarea senatului universitar. ART. 124 (1) Răspunderea publică obligă orice instituţie de învăţământ superior, de stat sau particulară: a) să respecte legislaţia în vigoare, carta proprie şi politicile naţionale şi europene în domeniul învăţământului superior; b) să aplice şi să se supună reglementărilor în vigoare referitoare la asigurarea şi evaluarea calităţii în învăţământul superior; c) să respecte politicile de echitate şi etică universitară, cuprinse în Codul de etică şi deontologie profesională aprobat de senatul universitar; d) să asigure eficienţa managerială şi eficienţa utilizării resurselor, în cazul universităţilor de stat, şi a cheltuirii fondurilor din surse publice, conform contractului instituţional; e) să asigure transparenţa tuturor deciziilor şi activităţilor sale, conform legislaţiei în vigoare; f) să respecte libertatea academică a personalului didactic, didactic auxiliar şi de cercetare, precum şi drepturile şi libertăţile studenţilor. (2) În cazul universităţilor confesionale, răspunderea publică se extinde la respectarea statutului şi a prevederilor dogmatice şi canonice specifice cultului respectiv. ART. 125 (1) În cazul în care se constată nerespectarea obligaţiilor prevăzute la art. 124, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului sesizează senatul universitar în termen de 30 de zile de la data constatării. Dacă în termen de 3 luni de la data sesizării, universitatea continuă să nu respecte obligaţiile prevăzute la art. 124, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului aplică, în termen de maximum 6 luni de la data sesizării iniţiale a senatului universitar, una sau mai multe dintre următoarele măsuri: a) revocarea din funcţie a rectorului, în baza propunerii Consiliului de etică şi management universitar, cu consultarea senatului universitar. În termen de maximum 5 zile lucrătoare de la data revocării din funcţie a rectorului, senatul universitar are obligaţia să desemneze un prorector care reprezintă universitatea şi care devine ordonator de credite până la confirmarea unui nou rector de către ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. În termen de 3 luni de la revocarea din funcţie a rectorului, senatul universitar finalizează procedurile de desemnare a unui nou rector, cu respectarea prevederilor legale în vigoare, şitrimite spre confirmare ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului numele noului rector; #M18 b) *** Abrogată #B c) propune Guvernului iniţierea unui proiect de lege de reorganizare sau desfiinţare a instituţiei de învăţământ superior în cauză. (2) Constatarea încălcării obligaţiilor prevăzute la art. 124 se face de către Consiliul de etică şi management universitar, format din 11 membri, după cum urmează: 3 reprezentanţi numiţi de către Consiliul Naţional al Rectorilor, 3 reprezentanţi ai Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, numiţi de ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, câte un reprezentant numit de către Agenţia Română de Asigurare a Calităţii în Învăţământul Superior, denumită în continuare ARACIS, Consiliul Naţional pentru Finanţarea Învăţământului Superior, denumit în continuare CNFIS, Consiliul Naţional al Cercetării Ştiinţifice, denumit în continuare CNCS, Consiliul Naţional de Atestare a Titlurilor, Diplomelor şi Certificatelor Universitare, denumit în continuare CNATDCU, şi un reprezentant al federaţiilor naţionale ale studenţilor. (3) Orice persoană fizică sau juridică poate sesiza Consiliul de etică şi management universitar în legătură cu nerespectarea obligaţiilor prevăzute la art. 124. În urma primirii unei astfel de sesizări, Consiliul de etică şi management universitar are obligaţia de a investiga aspectele sesizate şi de a răspunde sesizării în termenul de 3 luni. Răspunsurile la aceste sesizări constituie documente publice şi se publică pe site-ul web al Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (4) Respectarea de către instituţiile de învăţământ superior a obligaţiilor prevăzute la art. 124 şi a altor obligaţii legale aferente răspunderii publice, precum şi respectarea de către Consiliul de etică şi management universitar a obligaţiilor prevăzute la alin. (3) constituie un interes legitim public pentru orice persoană fizică sau juridică română. Nerespectarea acestor obligaţii poate fi atacată în contencios administrativ de către orice persoană fizică sau juridică română, potrivit legii. ART. 126 (1) Spaţiul universitar este constituit din totalitatea edificiilor, terenurilor, staţiunilor didactice experimentale, institutelor de cercetare, fermelor, grădinilor botanice, caselor universitare, campusurilor universitare, spitalelor şi clinicilor universitare, precum şi dotările aferente, folosite de instituţia de învăţământ superior, indiferent de titlul juridic sub care aceasta este îndreptăţită să le utilizeze. (2) Fac excepţie de la prevederile alin. (1) spaţiile şi dotările aferente care aparţin Ministerului Sănătăţii, ministerelor şi instituţiilor cu reţea sanitară proprie,în care se desfăşoară învăţământul medical superior, spaţiile care aparţin cultelor în care se desfăşoară învăţământul confesional, precum şi spaţiile care aparţin Ministerului Apărării Naţionale, Ministerului Administraţiei şi Internelor şi Serviciului Român de Informaţii, în care se desfăşoară învăţământ de specialitate. (3) Spaţiul universitar este inviolabil. Accesul în spaţiul universitar este permis numai în condiţiile stabilite prin lege şi prin Carta universitară. ART. 127 (1) Comunitatea universitară este constituită din studenţi, personal didactic şi de cercetare şi personal didactic şi de cercetare auxiliar. (2) Din comunitatea universitară fac parte şi persoane cărora li s-a conferit calitatea de membru al comunităţii universitare, prin hotărâre a senatului universitar. (3) Membrii comunităţii universitare au drepturile şi îndatoririle stabilite prin reglementările legale în vigoare şi prin Carta universitară. ART. 128 (1) Carta universitară prezintă opţiunile majore ale comunităţii universitare şi se aplică în tot spaţiul universitar. (2) Carta universitară se referă, în mod obligatoriu, cel puţin la: a) modalităţile de desemnare şi revocare din funcţie a persoanelor care ocupă funcţii de conducere sau care fac parte din structurile şi organismele de conducere ale universităţii, în conformitate cu legislaţia în vigoare; b) Codul de etică şi deontologie profesională universitară; c) modul în care se realizează gestiunea şi protecţia resurselor universităţii; d) condiţiile în care se constituie fondurile proprii şi stabilirea destinaţiei acestora şi a condiţiilor în care sunt utilizate; e) condiţiile în care se pot încheia contracte cu instituţiile publice şi cu alţi operatori economici în vederea unor programe de cercetare fundamentală şi aplicativă sau a creşterii nivelului de calificare a specialiştilor cu studii universitare; f) condiţiile în care universitatea se poate asocia cu alte instituţii de învăţământ superior sau cu alte organizaţii pentru îndeplinirea misiunii sale; g) modalităţile în care se pot construi, deţine şi folosi elementele aferente bazei materiale a universităţii, necesare educaţiei şi cercetării ştiinţifice; h) modalităţile în care se derulează acţiunile de cooperare internaţională ale instituţiei de învăţământ superior, încheierea de contracte şi participarea la organizaţiile europene şi internaţionale; i) modalităţile de colaborare dintre structurile de conducere ale universităţilor şi sindicatele personalului didactic, de cercetare, tehnic şi administrativ şi organizaţiile studenţeşti legal constituite;j) orice alte aspecte considerate relevante de către senatul universitar şi care corespund legislaţiei în vigoare. (3) Carta universitară se elaborează şi se adoptă de către senatul universitar, numai după dezbaterea cu comunitatea universitară. (4) Carta universitară nu poate conţine prevederi contrare legislaţiei în vigoare. Nerespectarea legilor în conţinutul Cartei universitare atrage nulitatea de drept a actului respectiv. (5) Carta universitară se adoptă numai după rezoluţia pozitivă a Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului privind avizul de legalitate asupra Cartei universitare. Rezoluţia privind avizul de legalitate se emite de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului în termen de maximum 30 de zile de la data solicitării instituţiei de învăţământ superior. (6) În cazul în care termenul prevăzut la alin. (5) nu este respectat, Carta universitară se consideră avizată potrivit procedurii aprobării tacite. #M23 ART. 129 (1) Instituţiile de învăţământ superior pot înfiinţa, singure sau prin asociere, societăţi, fundaţii, asociaţii, unităţi de învăţământ preuniversitar, cu aprobarea senatului universitar, conform prevederilor legale. Condiţia ca acestea să se înfiinţeze este aceea ca ele să contribuie la creşterea performanţelor instituţiei şi să nu influenţeze negativ în niciun fel activităţile de învăţământ, cercetare şi consultanţă. #M67 (1^1) Instituţiile de învăţământ superior pot înfiinţa, în structura acestora, unităţi de învăţământ preuniversitar, fără personalitate juridică, în urma evaluării externe conform prevederilor art. 29 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare. (1^2) Unităţile de învăţământ preuniversitar, înfiinţate de universităţi de stat, sunt unităţi de învăţământ de stat, finanţate din bugetul de stat prin contractele instituţionale încheiate de universităţi cu Ministerului Educaţiei Naţionale, la nivelul standardelor de cost specifice pentru învăţământul preuniversitar, cu respectarea prevederilor legale în vigoare. #B (2) Instituţiile de învăţământ superior pot constitui consorţii, inclusiv cu unităţile de cercetare-dezvoltare, în baza unui contract de parteneriat, conform legislaţiei în vigoare. (3) La constituirea societăţilor comerciale, a fundaţiilor sau a asociaţiilor, instituţia de învăţământ superior de stat poate contribui exclusiv cu bani, brevete de invenţie şi alte drepturi de proprietate industrială. Universitatea poate acorda princontract dreptul de administrare şi folosinţă asupra bunurilor patrimoniale societăţilor comerciale sau asociaţiilor în care are calitatea de asociat sau acţionar ori fundaţiilor în care are calitatea de fondator, cu aprobarea senatului universitar. Dreptul de folosinţă şi administrare asupra bunurilor proprietate publică nu poate constitui aport al universităţii la capitalul social al unei societăţi comerciale, fundaţii sau asociaţii. ART. 130 (1) Instituţiile de învăţământ superior adoptă un cod de etică şi deontologie profesională universitară. Acesta face parte din Carta universitară şi include obligatoriu: a) stabilirea situaţiilor de conflicte de interese şi incompatibilităţi; b) prevederea că persoanele care se află în relaţie de soţi, afini şi rude până la gradul al III-lea inclusiv nu pot ocupa concomitent funcţii astfel încât unul sau una să se afle faţă de celălalt sau cealaltă într-o poziţie de conducere, control, autoritate sau evaluare instituţională la orice nivel în aceeaşi universitate şi nu pot fi numiţi în comisii de doctorat, comisii de evaluare sau comisii de concurs ale căror decizii afectează soţii, rudele sau afinii până la gradul al III-lea inclusiv; c) măsurile educaţionale, administrative şi tehnice care se iau pentru garantarea originalităţii lucrărilor de licenţă, master, doctorat, articolelor ştiinţifice sau a altor asemenea lucrări, precum şi sancţiunile aferente. (2) Rectorul universităţii are obligaţia să prezinte anual, cel târziu până în prima zi lucrătoare a lunii aprilie a fiecărui an, un raport privind starea universităţii. Raportul este făcut public pe site-ul universităţii şi este transmis tuturor părţilor interesate. Acest raport include cel puţin: a) situaţia financiară a universităţii, pe surse de finanţare şi tipuri de cheltuieli; b) situaţia fiecărui program de studii; c) situaţia personalului instituţiei; d) rezultatele activităţilor de cercetare; e) situaţia asigurării calităţii activităţilor din cadrul universităţii; f) situaţia respectării eticii universitare şi a eticii activităţilor de cercetare; g) situaţia posturilor vacante; h) situaţia inserţiei profesionale a absolvenţilor din promoţiile precedente. (3) Raportul anual al rectorului este o componentă a răspunderii publice şi constituie o condiţie fundamentală pentru accesul la finanţările din bugetul public. CAPITOLUL II Structura organizatorică a instituţiilor de învăţământ superior #M104 ART. 131(1) Pentru îndeplinirea obiectivelor ce decurg din misiunea asumată, orice instituţie de învăţământ superior poate cuprinde următoarele componente organizatorice: facultăţi, departamente, institute, centre sau laboratoare, unităţi de proiectare, centre de consultanţă, clinici universitare, studiouri şi ateliere artistice, teatre, muzee, radio şi televiziune, centre pentru formarea continuă a resurselor umane, unităţi de microproducţie şi prestări servicii, staţiuni didactice/baze didactice pentru aplicaţii şi performanţă în sport, staţiuni experimentale sau alte entităţi pentru activităţi de producţie şi transfer de cunoaştere şi tehnologie, centre de competenţă, precum şi unităţi de învăţământ preuniversitar. În structura instituţiilor de învăţământ superior funcţionează servicii tehnico-administrative. #B (2) Instituţia de învăţământ superior poate înfiinţa, pe perioadă determinată şi pe proiecte, unităţi de cercetare distincte sub raportul bugetului de venituri şi cheltuieli, care au autonomie şi statute proprii, aprobate de senatul universitar. (3) Componentele prevăzute la alin. (1) şi (2) sunt organizate de fiecare instituţie de învăţământ superior, astfel încât instituţia să îşi realizeze misiunea, să asigure criteriile şi standardele de calitate, să gestioneze în mod eficient activităţile de învăţământ, cercetare, producţie sau transfer cognitiv şi tehnologic şi să asigure sprijinul administrativ adecvat membrilor comunităţii universitare. #M67 ART. 131^1 (1) Unităţile de învăţământ preuniversitar înfiinţate în structura instituţiilor de învăţământ superior, conform art. 129 alin. (1^1), sunt componente organizatorice conform art. 131 alin. (1), fără personalitate juridică, care se includ, de drept, în reţeaua şcolară prevăzută de art. 61 alin. (1), pe baza deciziei rectorului şi a ordinului ministrului educaţiei naţionale de autorizare de funcţionare provizorie/acreditare, comunicate autorităţilor administraţiei publice locale şi inspectoratului şcolar judeţean ori al municipiului Bucureşti. (2) Universităţile care înfiinţează componente organizatorice, de tipul unităţilor de învăţământ preuniversitar, au următoarele drepturi: a) de a participa la asigurarea finanţării cheltuielilor aferente procesului de organizare, funcţionare şi de învăţământ; b) de a asigura angajarea de personal didactic şi nedidactic, universitatea având calitatea de angajator; c) de a propune Ministerului Educaţiei Naţionale cifre de şcolarizare aferente unităţilor de învăţământ preuniversitar din structura acestora în vederea includerii în hotărârea Guvernului de aprobare a cifrelor de şcolarizare. (3) Consiliile de administraţie ale universităţilor aprobă regulamentele de organizare şi de funcţionare proprii, pentru unităţile de învăţământ preuniversitarde stat, înfiinţate în structura acestora, cu respectarea prevederilor legale în vigoare. (4) Prin derogare de la prevederile art. 24 alin. (3) lit. d) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, după acreditare unităţile de învăţământ preuniversitar înfiinţate în structura instituţiilor de învăţământ superior, conform art. 129 alin. (1^1), sub forma de componente organizatorice conform art. 131 alin. (1) nu dobândesc personalitate juridică. #B ART. 132 (1) Facultatea este unitatea funcţională care elaborează şi gestionează programele de studii. Facultatea corespunde unuia sau mai multor domenii ale ştiinţelor, artelor sau sportului. (2) Orice facultate se înfiinţează, se organizează sau se desfiinţează la propunerea şi cu aprobarea senatului universitar, prin hotărâre a Guvernului privind structura instituţiilor de învăţământ superior, iniţiată anual de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (3) Într-o instituţie de învăţământ superior de stat, Guvernul, cu consultarea senatului universitar, poate să înfiinţeze şi să finanţeze un program de studii sau o facultate cu acele programe de studii care răspund unor cerinţe stringente de instruire şi formare profesională în domenii de interes naţional. Programele de studii astfel propuse se supun reglementărilor legale în vigoare referitoare la asigurarea calităţii în învăţământul superior. (4) O facultate poate include unul sau mai multe departamente, şcoli doctorale, şcoli postuniversitare şi extensii universitare care sunt responsabile de organizarea programelor de studii pe tipuri şi cicluri de studii universitare. #M119 (4^1) Facultăţile pot propune organizarea şcolii doctorale la nivel de instituţie organizatoare de studii universitare de doctorat. #M18 (5) *** Abrogat #B ART. 133 (1) Departamentul este unitatea academică funcţională care asigură producerea, transmiterea şi valorificarea cunoaşterii în unul sau mai multe domenii de specialitate. (2) Un departament poate avea în componenţă centre sau laboratoare de cercetare, ateliere artistice, şcoli postuniversitare şi extensii universitare.(3) Departamentul se înfiinţează, se organizează, se divizează, se comasează sau se desfiinţează prin hotărâre a senatului universitar, la propunerea consiliului facultăţii/facultăţilor în care funcţionează. (4) Departamentul poate organiza centre sau laboratoare de cercetare care funcţionează ca unităţi de venituri şi cheltuieli în cadrul universităţii. ART. 134 Înfiinţarea institutelor, staţiunilor experimentale, centrelor sau laboratoarelor de cercetare-dezvoltare este aprobată de către senatul universitar, cu respectarea legislaţiei în vigoare. ART. 135 (1) Învăţământul superior pentru minorităţile naţionale se realizează: a) în instituţii de învăţământ superior în cadrul cărora funcţionează facultăţi/linii/programe de studii cu predare în limba maternă; b) în instituţii de învăţământ superior multiculturale şi multilingve; în acest caz, se constituie secţii/linii cu predare în limbile minorităţilor naţionale; c) în cadrul instituţiilor de învăţământ superior pot fi organizate grupe, secţii sau linii de predare în limbile minorităţilor naţionale, în condiţiile legii. (2) Linia de studiu din cadrul universităţii multilingve şi multiculturale se organizează în departamente. Cadrele universitare aparţinând liniei de studiu adoptă şi elaborează un regulament de funcţionare propriu, care stabileşte procedurile de alegere şi alte aspecte specifice structurilor organizatorice ale liniei de studiu respective în concordanţă cu Carta universitară, în termen de 6 luni de la data intrării în vigoare a prezentei legi. (3) Secţia de studiu este o formă de organizare a învăţământului universitar într- o limbă a minorităţilor naţionale, care poate fi instituţionalizată, atât la nivelul universităţii, cât şi în cadrul unei facultăţi, prin departamentul secţiei, care are în componenţă programele de studiu şi structurile organizatorice aferente. Secţiile beneficiază de autonomie universitară în organizarea activităţilor didactice. (4) În învăţământul universitar pentru minorităţile naţionale, se asigură pregătirea în ciclul I de studii universitare - licenţă, în ciclul II de studii universitare - master şi în ciclul III de studii universitare - doctorat, precum şi în învăţământul postuniversitar, în limba maternă. (5) Finanţarea de bază se calculează după un coeficient mărit pentru studenţii care urmează cursurile în limba unei minorităţi naţionale. CAPITOLUL III Organizarea studiilor universitare SECŢIUNEA 1 Structura anului universitar#M18 ART. 136 (1) Anul universitar începe, de regulă, în prima zi lucrătoare a lunii octombrie, include două semestre şi se finalizează la 30 septembrie din anul calendaristic următor. Un semestru are, de regulă, o durată de 14 săptămâni de activităţi didactice urmate, de regulă, de minimum 3 săptămâni de examene. Structura anului universitar se aprobă de către senatul universitar. În atribuirea creditelor de studii transferabile dintr-un semestru se are în vedere o perioadă de minimum 17 săptămâni. #B (2) Senatul universitar al fiecărei instituţii de învăţământ superior aprobă anual, cu cel puţin 3 luni înainte de începerea anului universitar, regulamentul privind activitatea profesională a studenţilor, precum şi calendarul activităţilor educaţionale specifice semestrelor academice de studiu. SECŢIUNEA a 2-a Programe de studii universitare ART. 137 (1) Programul de studii universitare reprezintă un grup de unităţi curriculare de predare, învăţare, cercetare, aplicaţii practice şi evaluare, planificate astfel încât să ducă la o calificare universitară certificată printr-o diplomă şi printr-un supliment de diplomă. (2) Curriculumul programului de studii universitare este concordant cu profilul calificării definit în Cadrul naţional al calificărilor. Curriculumul unui program de studii universitare se stabileşte astfel încât să maximizeze şansele obţinerii calificării dorite şi se aprobă de către senatul universitar. (3) Concordanţa dintre curriculum şi calificarea oferită de programul de studii universitare este un criteriu obligatoriu de evaluare a asigurării calităţii. (4) Programele de studii universitare sunt grupate pe domenii de studii şi organizate pe 3 cicluri de studiu: licenţă, master, doctorat. (5) Programele de studii universitare dau acces la ocupaţii şi funcţii specifice fiecărui ciclu de studii universitare absolvit. #M119 (6) Programul de studii integrat se defineşte ca fiind acel grup de unităţi curriculare de predare, învăţare, cercetare, aplicaţii practice şi evaluare, planificate astfel încât să ducă la o calificare universitară certificată printr-o diplomă şi printr-un supliment la diplomă. Curriculumul acestui tip de program este elaborat şi organizat în comun de mai multe instituţii de învăţământ superiordin Spaţiul European al Învăţământului Superior şi conduce la o diplomă comună sau la diplome duble/multiple. #B ART. 138*) (1) Organizarea programelor de studii este de competenţa instituţiilor de învăţământ superior, cu respectarea legislaţiei în vigoare. Pentru fiecare ciclu universitar organizat, senatul universitar aprobă un regulament propriu de organizare şi funcţionare, în acord cu standardele naţionale şi internaţionale generale şi specifice de calitate. #M119 (1^1) Instituţiile de învăţământ superior româneşti care organizează programe de studii integrate în condiţiile art. 116 alin. (4) stabilesc un regulament propriu de organizare şi funcţionare a acestor programe, aprobat de senatul universitar. Prin regulament se stabileşte inclusiv modalitatea de admitere şi finalizare a acestor studii. #B (2) Un program de studii universitare funcţionează legal dacă este autorizat provizoriu sau acreditat şi funcţionează în condiţiile stabilite prin actul de autorizare, respectiv acreditare. Organizarea şi desfăşurarea de programe de studii universitare care nu funcţionează legal se sancţionează cu nerecunoaşterea studiilor pentru beneficiari, precum şi cu amendă pentru organizatori, potrivit legii penale, şi cu retragerea imediată, de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, a autorizaţiei de funcţionare provizorie, respectiv a acreditării pentru instituţia în cauză. (3) Autorizarea provizorie şi acreditarea programelor de studii universitare se realizează distinct pentru fiecare formă de învăţământ, fiecare limbă de predare şi pentru fiecare locaţie geografică în care se desfăşoară. (4) Pentru profesiile reglementate la nivelul Uniunii Europene, reglementarea naţională nu poate contraveni celei europene. (5) Nomenclatorul domeniilor şi al programelor de studii universitare, domeniile şi programele de studii universitare acreditate sau autorizate să funcţioneze provizoriu, locaţiile geografice de desfăşurare, numărul de credite de studii transferabile pentru fiecare program de studii universitare, formă de învăţământ sau limbă de predare, precum şi numărul maxim de studenţi care pot fi şcolarizaţi, propus de către agenţiile de evaluare a calităţii care au evaluat fiecare program, se stabilesc anual prin hotărâre a Guvernului, promovată de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, înaintea datei de 31 martie a anului respectiv. #M23(6) Prin excepţie de la prevederile alin. (5), în cazuri temeinic justificate, Ministerul Educaţiei Naţionale poate aproba universităţilor/instituţiilor de învăţământ superior un număr suplimentar de locuri - în limita a 10% din capacitatea de şcolarizare stabilită de ARACIS pentru programul de studii solicitat - destinat şcolarizării cetăţenilor europeni şi din state terţe sau pentru mobilităţi academice ale studenţilor în baza acordurilor guvernamentale, universitare sau unor programe speciale aprobate, în condiţiile legii. Universitatea/Instituţia de învăţământ superior are obligaţia de a informa ARACIS despre suplimentarea de locuri primită. (7) Înmatricularea pe locurile prevăzute la alin. (6) se poate realiza până cel târziu la sfârşitul semestrului întâi al anului universitar în curs la data aprobării. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 138 au fost acordate prin: - art. 16 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 15/2022 privind acordarea de sprijin şi asistenţă umanitară de către statul român cetăţenilor străini sau apatrizilor aflaţi în situaţii deosebite, proveniţi din zona conflictului armat din Ucraina, cu modificările ulterioare. Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în pct. 12.13 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. #B SECŢIUNEA a 3-a Forme de organizare ART. 139 (1) Formele de organizare a programelor de studii sunt: #M140 a) cu frecvenţă, caracterizată prin activităţi de învăţământ şi/sau de cercetare programate pe durata întregii zile, specifice fiecărui ciclu de studii universitare, aproximativ uniform distribuite săptămânal/zilnic pe parcursul semestrului şi presupunând întâlnirea studenţilor cu cadrele didactice şi de cercetare în spaţiul universitar. Unele activităţi de învăţământ şi/sau de cercetare din cadrul formei de învăţământ cu frecvenţă se pot desfăşura prin utilizarea unor resurse electronice, informatice şi de comunicaţii sincrone specifice prevăzute în standardele de calitate elaborate şi aprobate de ARACIS; #B b) cu frecvenţă redusă, caracterizată prin activităţi dedicate mai ales unor cursuri de sinteză şi pregătirii aplicative, programate în mod compact şi periodic, presupunând întâlnirea nemijlocită, în spaţiul universitar, a studenţilor cu cadreledidactice de predare, completate de alte mijloace de pregătire specifice învăţământului la distanţă; c) la distanţă, caracterizată prin utilizarea unor resurse electronice, informatice şi de comunicaţii specifice, activităţi de autoînvăţare şi autoevaluare completate de activităţi specifice de tutorat. #M140 (2) Activităţile de evaluare continuă şi evaluare sumativă de tip examen, în cazul formelor de organizare cu frecvenţă, frecvenţă redusă şi la distanţă a programelor de studii universitare de licenţă şi masterat, se realizează în condiţiile întâlnirii nemijlocite în spaţiul universitar a studenţilor cu cadrele didactice şi de cercetare. (3) ARACIS elaborează standarde de calitate cu privire la modul de desfăşurare a activităţilor de predare, învăţare, cercetare, instruire practică şi evaluare, diferenţiat pentru formele de organizare ale programelor de studii prevăzute la alin. (1) şi în raport cu domeniile de studii, precum şi cu ciclurile de studii prevăzute la art. 137 alin. (4). (4) Pe baza aplicării standardelor de calitate, instituţiile de învăţământ superior au dreptul de a organiza programe de studii în condiţiile prevăzute la alin. (1), urmând ca ARACIS să verifice respectarea acestora în cadrul procedurilor de evaluare externă a calităţii desfăşurate în condiţiile art. 31*) alin. (2) şi (3), respectiv art. 33 alin. (3) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare. #CIN *) Menţionăm că art. 31 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 are un singur alineat. #B ART. 140 (1) Programele de studii universitare de licenţă se pot organiza la următoarele forme de învăţământ: cu frecvenţă, cu frecvenţă redusă şi la distanţă. (2) Programele de studii universitare de master se pot organiza la următoarele forme de învăţământ: cu frecvenţă şi cu frecvenţă redusă. (3) Fac excepţie de la prevederile alin. (1) şi (2) programele de studii de licenţă şi master din domeniile reglementate la nivelul Uniunii Europene, care se pot organiza doar la forma de învăţământ cu frecvenţă. #M23 (4) Programele de studii universitare de doctorat se pot organiza, de regulă, la forma de învăţământ cu frecvenţă.(4^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (4) programele de studii universitare de doctorat se pot organiza şi la forma de învăţământ cu frecvenţă redusă. (4^2) Pentru programele de studii universitare de doctorat, obligaţiile referitoare la frecvenţă şi frecvenţă redusă sunt stabilite de către conducerea universităţii la propunerea Consiliului Studiilor Doctorale, conform unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei Naţionale. Granturile multianuale aferente studiilor universitare de doctorat la forma cu frecvenţă redusă nu includ cuantumul burselor individuale. #B (5) Diplomele şi certificatele de studii universitare eliberate de instituţiile de învăţământ superior, în condiţiile legii, pentru aceleaşi programe de studii, indiferent de forma de învăţământ absolvită, sunt echivalente. Metodologia de organizare a examenelor, competenţele şi cunoştinţele verificate, corespondenţa dintre rezultatele învăţării şi notele, diplomele sau certificatele de studii acordate trebuie să fie identice pentru orice formă de învăţământ corespunzătoare unui anumit program de studii din cadrul unei instituţii de învăţământ superior. (6) Pot organiza programe de studii universitare la formele de învăţământ cu frecvenţă redusă şi la distanţă numai instituţiile de învăţământ superior care au acreditat programul de învăţământ respectiv la forma de învăţământ cu frecvenţă. #M112 (7) În situaţia în care se instituie starea de urgenţă sau starea de asediu potrivit prevederilor constituţionale, activităţile desfăşurate în învăţământul universitar se pot desfăşura şi online pentru asigurarea exercitării dreptului fundamental la învăţătură prevăzut la art. 32 din Constituţia României, republicată, şi sunt recunoscute pentru formele de învăţământ prevăzute la art. 139. (8) Instituţiile de învăţământ superior elaborează, în baza autonomiei universitare şi cu asumarea răspunderii publice, propria metodologie a derulării activităţilor desfăşurate în universitate în sistem online, aprobată de senatul universitar, care să asigure buna desfăşurare a activităţilor. Jurisprudenţă obligatorie (ÎCCJ) #B SECŢIUNEA a 4-a Contracte de studii ART. 141 Instituţia de învăţământ superior semnează cu fiecare student/student- doctorand/cursant/cercetător post-doctoral înmatriculat la un program de studii un contract de studii universitare în concordanţă cu prevederile regulamentelor deorganizare şi desfăşurare a programelor de studii şi cu respectarea legislaţiei în vigoare. Contractele de studii nu se modifică în timpul anului universitar. SECŢIUNEA a 5-a Admiterea în programe de studii ART. 142*) (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului elaborează anual o metodologie-cadru privind organizarea admiterii în instituţiile de învăţământ superior de stat şi particulare din România. (2) Fiecare instituţie de învăţământ superior elaborează şi aplică propriul regulament de organizare a admiterii în programele de studii oferite. Acest regulament se elaborează conform metodologiei-cadru prevăzute la alin. (1). (3) Condiţiile de admitere, inclusiv cifrele de şcolarizare trebuie făcute publice în fiecare an, de către universitate, cu cel puţin 6 luni înainte de susţinerea concursului de admitere. (4) La admiterea în învăţământul superior de stat şi particular, pentru fiecare ciclu şi program de studii universitare, cetăţenii statelor membre ale Uniunii Europene, ai statelor aparţinând Spaţiului Economic European şi ai Confederaţiei Elveţiene pot candida în aceleaşi condiţii prevăzute de lege pentru cetăţenii români, inclusiv în ceea ce priveşte taxele de şcolarizare. (5) Instituţiile de învăţământ superior pot percepe de la candidaţi, în conformitate cu prevederile legale în vigoare, taxe de înscriere pentru organizarea şi desfăşurarea admiterii, în cuantumurile aprobate de senatele universitare. Senatele universitare pot să prevadă, prin metodologiile proprii de admitere, scutirea la plata acestor taxe sau reducerea lor. (6) O persoană poate beneficia de finanţare de la buget pentru un singur program de licenţă, pentru un singur program de master şi pentru un singur program de doctorat. #M23 (6^1) Persoana care a beneficiat gratuit de şcolarizare în cadrul unui program de studii universitare finanţate de la bugetul de stat are, în condiţiile legii, dreptul de a urma un alt program de studii universitare în cadrul aceluiaşi ciclu de studii universitare: a) în regim cu taxă, dacă instituţia de învăţământ superior de stat organizează programul şi în acest mod; b) în regim gratuit, cu finanţare de la bugetul de stat, în condiţiile în care persoana achită contravaloarea serviciilor de şcolarizare de care a beneficiat anterior cu finanţare de la bugetul de stat, integral sau parţial, în cazurile în careprogramul de studii la care a fost admis este organizat doar cu finanţare integrală de la buget. (6^2) Încasarea sumei reprezentând contravaloarea serviciilor de şcolarizare se realizează de către instituţia de învăţământ superior de stat care a asigurat şcolarizarea, aceasta având totodată dreptul de a stabili ca plata efectivă a sumei să se realizeze şi în tranşe/rate. Sumele încasate se fac venit la bugetul de stat. (6^3) Cu ocazia înmatriculării persoana prevăzută la alin. (6^1) prezintă dovada ca a efectuat/efectuează plata prevăzută la alin. (6^2). #B (7) Persoana admisă la un program de studii universitare de licenţă, master sau doctorat are calitatea de student, respectiv student-doctorand, pe întreaga perioadă a prezenţei sale în cadrul programului respectiv, de la înmatriculare şi până la susţinerea examenului de finalizare a studiilor sau exmatriculare, mai puţin pe perioadele de întrerupere a studiilor. #M23 (7^1) Calitatea de student, respectiv student-doctorand se menţine inclusiv pe perioada mobilităţilor interne şi internaţionale. În cazul mobilităţilor academice internaţionale ale studenţilor care vin să studieze pe cont propriu valutar recunoaşterea creditelor transferabile se realizează de către instituţiile de învăţământ superior, în temeiul autonomiei universitare. (7^2) Recunoaşterea creditelor transferabile în cazul mobilităţilor academice internaţionale se poate realiza de către instituţiile de învăţământ superior numai pentru persoana care dovedeşte calitatea de student cu documente relevante emise de către instituţia de învăţământ superior pe care a frecventat-o. (7^3) Condiţiile şi modul în care se realizează mobilitatea academică se stabilesc printr-o metodologie aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #M103 (7^4) Persoana admisă la un program de studii universitare de licenţă în cadrul instituţiilor de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională sau care a fost admisă în cadrul unor instituţii civile de învăţământ superior, în vederea şcolarizării pentru nevoi ale Ministerului Apărării Naţionale, Ministerului Afacerilor Interne, Serviciului Român de Informaţii sau ale altor instituţii cu atribuţii în domeniul apărării, informaţiilor, ordinii publice şi securităţii naţionale are calitatea de student militar sau student de poliţie, după caz, pe întreaga perioadă a prezenţei sale în cadrul programului respectiv, de la înmatriculare şi până la susţinerea examenului de finalizare a studiilor sau exmatriculare, mai puţin pe perioadele de întrerupere a studiilor. #B(8) Instituţiile de învăţământ superior au obligaţia să restituie, în cel mult două zile lucrătoare de la depunerea cererii şi necondiţionat, fără perceperea unor taxe, dosarele candidaţilor declaraţi respinşi sau ale celor care renunţă la locul obţinut prin admitere, după afişarea rezultatelor finale. #CIN *) Conform art. II din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 79/2020 (#M103), prin excepţie de la prevederile art. 142 alin. (3), pentru anul universitar 2020 - 2021, condiţiile de admitere, inclusiv cifrele de şcolarizare sunt făcute publice, de către universitate, cu 30 de zile înainte de susţinerea concursului de admitere. #B SECŢIUNEA a 6-a Examene de finalizare a studiilor ART. 143*) (1) Examenele de finalizare a studiilor în învăţământul superior sunt: a) examen de licenţă, pentru ciclul de studii universitare de licenţă sau examen de diplomă pentru învăţământul din domeniul ştiinţelor inginereşti; b) examen de disertaţie, pentru ciclul de studii universitare de master; c) examen de susţinere publică a tezei de doctorat; d) examen de certificare, pentru programele de studii postuniversitare de tip specializare; e) examen de selecţie, care precedă examenul de licenţă, în cazul studenţilor/absolvenţilor care provin de la instituţii de învăţământ superior şi/sau programe de studii care au intrat în lichidare. (2) Examenele prevăzute la alin. (1) se organizează şi se desfăşoară numai de către instituţiile de învăţământ superior acreditate, pe baza unui regulament propriu aprobat de senatul universitar şi care respectă metodologia-cadru, aprobată prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, în termen de 6 luni de la data intrării în vigoare a prezentei legi. (3) Absolvenţii programelor de studiu din instituţiile de învăţământ superior autorizate provizoriu vor finaliza studiile prin examen numai în cadrul instituţiilor de învăţământ superior care au programe de studiu cu profil similar, acreditate, desemnate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (4) Îndrumătorii lucrărilor de licenţă, de diplomă, de disertaţie şi de doctorat răspund în solidar cu autorii acestora de asigurarea originalităţii conţinutului acestora.(5) Este interzisă comercializarea de lucrări ştiinţifice în vederea facilitării falsificării de către cumpărător a calităţii de autor al unei lucrări de licenţă, de diplomă, de disertaţie sau de doctorat. #CIN *) A se vedea şi: - art. 2 alin. (4) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 58/2020 (#M100), cu modificările ulterioare, articol reprodus în nota 4 de la sfârşitul textului actualizat; - art. 40 alin. (3) din Legea nr. 55/2020 (#M102), articol reprodus în nota 6 de la sfârşitul textului actualizat; - art. 9 alin. (3) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 141/2020 (#M113), articol reprodus în nota 7 de la sfârşitul textului actualizat. #B SECŢIUNEA a 7-a Examenele de evaluare pe parcurs a studenţilor ART. 144*) (1) Succesul academic al unui student pe parcursul unui program de studii este determinat prin evaluări sumative de tip examen şi prin evaluarea continuă. (2) Instituţiile de învăţământ superior dispun de metodologii de examinare aprobate de senatul universitar, care au în vedere asigurarea calităţii şi respectarea prevederilor Codului de etică şi deontologie universitară. (3) Rezultatele în învăţare sunt apreciate la examene: a) cu note întregi de la 10 la 1, nota 5 certificând dobândirea competenţelor minimale aferente unei discipline şi promovarea unui examen; b) cu calificative, după caz. (4) Rezultatele unui examen sau ale unei evaluări pot fi anulate de către decanul facultăţii în temeiul prevederilor din Carta universitară, atunci când se dovedeşte că acestea au fost obţinute în mod fraudulos sau prin încălcarea prevederilor Codului de etică şi deontologie universitară. Decanul poate dispune reorganizarea examenului. #CIN *) A se vedea şi: - art. 2 alin. (4) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 58/2020 (#M100), cu modificările ulterioare, articol reprodus în nota 4 de la sfârşitul textului actualizat; - art. 40 alin. (3) din Legea nr. 55/2020 (#M102), articol reprodus în nota 6 de la sfârşitul textului actualizat;- art. 9 alin. (3) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 141/2020 (#M113), articol reprodus în nota 7 de la sfârşitul textului actualizat. #B ART. 145 Analiza contestaţiilor depuse de candidaţii la admitere, de studenţii examinaţi, de absolvenţi în cursul examenelor de finalizare a studiilor este în exclusivitate de competenţa instituţiilor de învăţământ superior, conform propriilor regulamente instituţionale şi prevederilor Cartei universitare. SECŢIUNEA a 8-a Diplome ART. 146 Rectorul poate anula, cu aprobarea senatului universitar, un certificat sau o diplomă de studii atunci când se dovedeşte că s-a obţinut prin mijloace frauduloase sau prin încălcarea prevederilor Codului de etică şi deontologie universitară. #M88 ART. 146^1 Titlul de doctor încetează să mai producă efecte juridice din momentul comunicării dispoziţiei de retragere a acestuia. #M88 ART. 146^2 (1) Diploma de doctor este revocată sau anulată prin hotărârea definitivă a unei instanţe judecătoreşti. (2) Prin derogare de la dispoziţiile alin. (6) al art. 1 din Legea contenciosului administrativ nr. 554/2004, cu modificările şi completările ulterioare, instituţia emitentă introduce acţiunea în anularea diplomei, în termen de un an de la data dispoziţiei de retragere a titlului de doctor. #B ART. 147 (1) Recunoaşterea şi echivalarea studiilor sau a perioadelor de studii efectuate în ţară sau în străinătate se realizează pe baza unei metodologii-cadru stabilite prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului şi a unor metodologii specifice aprobate de senatul universitar al fiecărei instituţii de învăţământ superior, pe baza normelor europene, ale sistemului european de acumulare şi transfer al creditelor de studii, cu respectarea metodologiei-cadru. (2) Studiile efectuate în cadrul programului de studii întrerupt ca urmare a exmatriculării datorate încălcării prevederilor Codului de etică şi deontologie universitară nu pot fi recunoscute în cazul unei noi înmatriculări.(3) În cazul unor programe de studii organizate în comun de două sau mai multe universităţi, actele de studii se eliberează în concordanţă cu reglementările naţionale şi cu prevederile acordurilor interinstituţionale. #M119 (4) La finalizarea unui program de studii integrate organizat de două sau mai multe universităţi, actele de studii se eliberează în concordanţă cu reglementările naţionale şi cu prevederile acordurilor interinstituţionale. (5) Instituţiile de învăţământ superior acreditate din România şi din alte state, care organizează un program de studii integrate acreditate, emit o diplomă comună, dublă/multiplă, însoţită de un supliment comun, conform formatului stabilit în acordul de parteneriat încheiat între instituţiile de învăţământ superior partenere. #B SECŢIUNEA a 9-a Credite de studii ART. 148 (1) Programele de studii universitare planifică şi organizează volumul de muncă specific activităţilor de predare, învăţare, aplicare practică şi examinare în concordanţă cu ECTS/SECT, exprimându-l în termenii creditelor de studii transferabile. Un credit de studiu transferabil constă în cantitatea de muncă intelectuală dirijată şi independentă necesară pentru finalizarea individuală de către student a unei unităţi componente a unui curs din cadrul unui program de studii universitare, completată cu validarea rezultatelor învăţării. (2) Munca intelectuală individuală a unui student nu poate fi mai mică decât cea corespunzătoare unui număr anual de 60 de credite de studiu transferabile. (3) Numărul minim de credite necesar promovării anului universitar se stabileşte de către senatul universitar. (4) Durata programelor de studii universitare de licenţă şi master, pe domenii de specializare, se stabileşte la propunerea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi se aprobă prin hotărâre a Guvernului. (5) Durata totală cumulată a ciclului de studii universitare de licenţă şi de master corespunde obţinerii a cel puţin 300 de credite de studii transferabile. (6) Numărul de credite de studii transferabile aferente ciclului de studii universitare de doctorat se stabileşte de fiecare universitate în funcţie de domeniul ştiinţific sau artistic. ART. 149 (1) Numărul creditelor de studii transferabile constituie elementul de referinţă pe care universităţile îl pot utiliza în recunoaşterea unor studii sau perioade de studiiuniversitare legale efectuate anterior în acelaşi domeniu fundamental în scopul echivalării şi transferării creditelor de studiu transferabile şi a eventualei continuări a studiilor dintr-un program de studii. (2) Pentru echivalarea, continuarea sau finalizarea studiilor şi recunoaşterea în străinătate a unor diplome eliberate anterior introducerii sistemului de credite transferabile, pe baza informaţiilor existente în registrul matricol propriu, instituţiile de învăţământ superior acreditate pot elibera, la cerere, documente în cadrul cărora să fie atribuit un număr de credite de studiu transferabile disciplinelor de curs urmate de absolvent. Pentru această operaţiune, instituţiile de învăţământ superior pot percepe taxe în cuantumul aprobat de senatul universitar. (3) Pentru cadrele didactice din învăţământul preuniversitar, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului poate echivala printr-o metodologie specifică, pe baza ECTS/SECT, învăţământul universitar de scurtă durată, realizat prin colegiul cu durata de 3 ani sau institutul pedagogic cu durată de 3 ani, cu ciclul I de studii universitare de licenţă, potrivit legii. SECŢIUNEA a 10-a Ciclul I - Studii universitare de licenţă A. Organizarea #M42 ART. 150 (1) Acreditarea unui program de studii universitare de licenţă şi stabilirea numărului maxim de studenţi care pot fi şcolarizaţi în cadrul programului şi cărora li se poate acorda o diplomă de absolvire se realizează prin hotărâre a Guvernului, în urma evaluării externe realizate de către ARACIS sau de către o altă agenţie de asigurare a calităţii, din ţară sau din străinătate, înregistrată în Registrul European pentru Asigurarea Calităţii în Învăţământul Superior (EQAR). Studiile universitare de licenţă corespund unui număr cuprins între minimum 180 şi maximum 240 de credite de studii transferabile, conform ECTS/SECT, respectiv între minimum 240 şi maximum 300 de credite, în cazul dublei specializări, şi se finalizează prin nivelul 6 din EQF/CEC. #M140 (2) La învăţământul cu frecvenţă, durata specifică a studiilor universitare de licenţă este de 3 - 4 ani, după caz, şi corespunde unui număr de minimum 60 de credite de studii transferabile pentru un an de studii. Durata studiilor de licenţă pentru învăţământul universitar din domeniile artele spectacolului, ştiinţe inginereşti, ştiinţe juridice şi teologie pastorală este de 4 ani, iar din domeniul ştiinţe militare, informaţii şi ordine publică este de 3 sau 4 ani, în funcţie de arma sau serviciul şi specialitatea militară.#B (3) Un procent de maximum 5% din numărul studenţilor cu frecvenţă dintr-un program de studii universitare de licenţă pot parcurge, cu aprobarea consiliului facultăţii, 2 ani de studii într-un singur an, cu excepţia instituţiilor de învăţământ superior medical şi al ultimului an de studii, în condiţiile prevăzute de regulamentele de organizare şi desfăşurare a programelor de studii şi cu respectarea legislaţiei în vigoare. (4) În cadrul studiilor universitare de licenţă este obligatorie efectuarea unor stagii de practică. Universităţile au obligaţia de a asigura un minim de 30% din locurile de practică necesare, dintre care cel puţin 50% în afara universităţilor. (5) Studiile universitare de licenţă la forma de învăţământ cu frecvenţă se pot organiza în regim de finanţare de la bugetul de stat sau în regim cu taxă. Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului alocă pentru studiile universitare de licenţă la forma de învăţământ cu frecvenţă un număr de granturi de studii finanţate de la buget, pentru universităţile de stat. #M42 (6) Senatul universitar poate înfiinţa duble specializări, formate prin alăturarea a două programe de studiu acreditate existente, incluse în Nomenclatorul domeniilor şi specializărilor/programelor de studii universitare şi structura instituţiilor de învăţământ superior. (7) Un program de studiu poate viza obţinerea unor calificări existente în Registrul Naţional al Calificărilor din Învăţământul Superior (RNCIS) sau calificări noi care se înscriu şi se înregistrează în RNCIS potrivit metodologiei stabilite prin ordin al ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice. #B B. Admiterea #M30 ART. 151 (1) Pot participa la admiterea în ciclul I de studii universitare absolvenţii de liceu cu diplomă de bacalaureat sau diplomă echivalentă. (2) În cadrul metodologiei proprii, instituţiile de învăţământ superior stabilesc facilităţi sau condiţii speciale referitoare la admiterea candidaţilor la programe de studii universitare de licenţă, care au obţinut în perioada studiilor liceale distincţii la olimpiadele şcolare şi/sau la alte concursuri naţionale sau internaţionale. (3) Candidaţii la studiile universitare de licenţă care au obţinut, în perioada studiilor liceale, distincţii (premiile I, II, III, menţiune) la olimpiadele şcolare internaţionale recunoscute de Ministerul Educaţiei şi Cercetării Ştiinţifice beneficiază de dreptul de a se înscrie, fără susţinerea concursului de admitere, pe locuri finanţate de la buget, pentru un program de licenţă, masterat sau doctorat.(4) Bursa "Meritul Olimpic" se acordă, conform alin. (3), pe toată durata studiilor liceale şi universitare, dacă se menţine performanţa. Bursa se acordă din fonduri bugetare, din bugetul Ministerului Educaţiei şi Cercetării Ştiinţifice. #B C. Diploma ART. 152 (1) Diploma conferită după promovarea unui program de studii universitare de licenţă se numeşte diplomă de licenţă, diplomă de inginer sau, după caz, diplomă de urbanist. (2) Pe diploma de licenţă, pe diploma de inginer sau, după caz, pe diploma de urbanist se menţionează toate informaţiile necesare pentru a descrie programul de studii absolvit, inclusiv forma de învăţământ urmată şi titlul obţinut. Diploma de licenţă, diploma de inginer, respectiv diploma de urbanist sunt însoţite de suplimentul la diplomă şi se eliberează, gratuit, în limba română şi într-o limbă de circulaţie internaţională. SECŢIUNEA a 11-a Ciclul II - Studii universitare de master A. Organizarea ART. 153 (1) Programele de studii universitare de master reprezintă al II-lea ciclu de studii universitare şi se finalizează prin nivelul 7 din EQF/CEC şi din Cadrul Naţional al Calificărilor. Acestea au o durată normală de 1 - 2 ani şi corespund unui număr minim de credite de studii transferabile, cuprins între 60 şi 120. Pentru profesii reglementate prin norme, recomandări sau bune practici europene, ciclul I şi ciclul II de studii universitare pot fi oferite comasat, într-un program unitar de studii universitare cu o durată cuprinsă între 5 şi 6 ani, la învăţământul cu frecvenţă, în condiţiile prezentei legi, diplomele obţinute fiind echivalente diplomei de master. (2) Diploma de absolvire sau de licenţă a absolvenţilor învăţământului superior de lungă durată din perioada anterioară aplicării celor trei cicluri tip Bologna este echivalentă cu diploma de studii universitare de master în specialitate. ART. 154 (1) Programele de studii universitare de master pot fi: a) master profesional, orientat preponderent spre formarea competenţelor profesionale; b) master de cercetare, orientat preponderent spre formarea competenţelor de cercetare ştiinţifică. Învăţarea realizată în cadrul masterului de cercetare poate fi echivalată cu primul an de studiu din cadrul programelor de studii universitare dedoctorat. Masterul de cercetare este exclusiv la forma de învăţământ cu frecvenţă şi poate fi organizat în cadrul şcolilor doctorale; c) master didactic, organizat exclusiv la forma de învăţământ cu frecvenţă. (2) Pot organiza programe de studii universitare de master într-un domeniu acele instituţii de învăţământ superior care sunt acreditate sau autorizate provizoriu în acest scop. ART. 155 (1) Acreditarea pentru o universitate a unui domeniu de studii universitare de master, împreună cu stabilirea numărului maxim al studenţilor care pot fi şcolarizaţi şi cărora li se poate acorda o diplomă de absolvire se realizează prin hotărâre a Guvernului, în urma evaluării externe realizate de către ARACIS sau de către o altă agenţie de asigurare a calităţii, din ţară sau străinătate, înregistrată în Registrul European pentru Asigurarea Calităţii în Învăţământul Superior, denumit în continuare EQAR. (2) În cadrul domeniului acreditat sau autorizat provizoriu pentru studii universitare de master, programele de studii promovate sunt stabilite anual de către senatul universitar şi comunicate Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului până la data de 1 februarie a fiecărui an, pentru a fi publicate centralizat. (3) Instituţiile de învăţământ superior pot stabili parteneriate cu operatori economici, asociaţii profesionale şi/sau instituţii publice pentru dezvoltarea unor programe de studii universitare de master care să răspundă cerinţelor pieţei muncii. (4) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului alocă pentru studiile universitare de master la forma de învăţământ cu frecvenţă un număr de granturi de studii finanţate de la buget, pentru universităţile de stat. B. Admiterea ART. 156 Pot candida la programe de studii universitare de master absolvenţii cu diplomă de licenţă sau echivalentă. C. Diploma ART. 157 Diploma conferită după promovarea unui program de studii universitare de master şi susţinerea cu succes a lucrării de disertaţie se numeşte diplomă de master şi cuprinde toate informaţiile necesare pentru a descrie programul de studii absolvit, inclusiv forma de învăţământ. Aceasta este însoţită de suplimentul la diplomă care se eliberează gratuit, în limba română şi o limbă de circulaţie internaţională. SECŢIUNEA a 12-aCiclul III - Studii universitare de doctorat A. Organizarea ART. 158*) (1) Studiile universitare de doctorat reprezintă al III-lea ciclu de studii universitare şi permit dobândirea unei calificări de nivelul 8 din EQF/CEC şi din Cadrul Naţional al Calificărilor. Acestea se desfăşoară pe baza unui cod al studiilor universitare de doctorat, aprobat prin hotărâre a Guvernului. #M119 (2) Programele de studii universitare de doctorat se organizează în şcoli doctorale. Şcolile doctorale se pot organiza de către o universitate sau un consorţiu universitar ori de către consorţii sau parteneriate care se stabilesc legal între o universitate sau un consorţiu universitar şi unităţi de cercetare-dezvoltare. Universităţile, respectiv parteneriatele sau consorţiile organizatoare de una sau mai multe şcoli doctorale constituie o instituţie organizatoare de studii universitare de doctorat, denumită în continuare IOSUD, recunoscută ca atare de Ministerul Educaţiei, pe baza acreditării, respectiv a evaluării periodice. În cazul universităţilor, evaluarea IOSUD reprezintă un capitol în cadrul evaluării la nivel instituţional, evaluarea desfăşurându-se în mod unitar. #B (3) Academia Română poate înfiinţa Şcoala de Studii Doctorale a Academiei Române, cu respectarea prevederilor prezentei legi în privinţa autorizării, acreditării şi funcţionării ca instituţie de învăţământ superior. Şcoala de Studii Doctorale a Academiei Române poate fi IOSUD şi poate organiza programe universitare de doctorat. #M119 (4) Procesul de evaluare a studiilor doctorale, în vederea acreditării sau menţinerii acreditării, după caz, cuprinde, obligatoriu, parcurgerea următoarelor etape, astfel: a) evaluarea, prevăzută de art. 13 lit. a) - c) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, a IOSUD-ului; b) evaluarea domeniilor de studii universitare de doctorat în care sunt organizate programele de studii universitare de doctorat. În activitatea de evaluare a domeniilor de studii universitare de doctorat, ARACIS cooptează şi experţi internaţionali. Când un domeniu de studii universitare de doctorat este organizat de mai multe şcoli doctorale, din cadrul aceluiaşi IOSUD, evaluarea se realizează, o singură dată, la nivelul IOSUD. (4^1) Procesul de evaluare prevăzut la alin. (4) se realizează de către ARACIS sau de către o altă agenţie de asigurare a calităţii, din ţară sau străinătate,înscrisă în EQAR. În activitatea de evaluare a IOSUD, ARACIS cooptează şi experţi internaţionali. #M71 (4^2) ARACIS poate solicita rapoarte de la: a) Consiliul Naţional al Cercetării Ştiinţifice privind elementele prevăzute de art. 219 alin. (3); b) Consiliul Naţional de Atestare a Titlurilor, Diplomelor şi Certificatelor Universitare privind elementele prevăzute de art. 219 alin. (1). #M119 (4^3) Sistemul de criterii şi metodologia de evaluare se stabilesc pe baza propunerilor ARACIS, prin ordin al ministrului educaţiei**). Fiecare IOSUD este evaluat din 5 în 5 ani. (5) Pe baza rezultatelor evaluării IOSUD, ARACIS sau agenţia prevăzută la alin. (4) propune Ministerului Educaţiei acordarea sau, după caz, retragerea acreditării în vederea organizării de studii universitare de doctorat. Acreditarea în vederea organizării de studii universitare de doctorat se atestă prin ordin al ministrului educaţiei. #B (6) Programele de studii universitare de doctorat sunt de două tipuri: a) doctorat ştiinţific, care are ca finalitate producerea de cunoaştere ştiinţifică originală, relevantă internaţional, pe baza unor metode ştiinţifice, organizat numai la forma de învăţământ cu frecvenţă. Doctoratul ştiinţific este o condiţie pentru cariera profesională în învăţământul superior şi cercetare; b) doctorat profesional, în domeniile artelor sau sportului, care are ca finalitate producerea de cunoaştere originală pe baza aplicării metodei ştiinţifice şi a reflecţiei sistematice, asupra unor creaţii artistice sau asupra unor performanţe sportive de înalt nivel naţional şi internaţional şi care poate constitui o bază pentru cariera profesională în învăţământul superior şi în cercetare în domeniile artelor şi sportului. (7) Şcolile doctorale din cadrul IOSUD se organizează pe discipline sau tematici disciplinare şi interdisciplinare. (8) Studiile universitare de doctorat dispun, în cadrul instituţional al IOSUD, de sisteme proprii şi specifice de conducere şi administrare a programelor de studii şi cercetare, inclusiv la nivelul şcolilor doctorale. La nivelul IOSUD funcţionează consiliul pentru studiile universitare de doctorat. La nivelul fiecărei şcoli doctorale funcţionează consiliul şcolii doctorale. Aceste structuri funcţionează conform prevederilor prezentei legi şi ale codului studiilor universitare de doctorat prevăzut la alin. (1). #CIN *) A se vedea şi:- art. II din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 79/2019 (#M93), articol reprodus în pct. 12.10 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat; - art. IV din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 22/2021 (#M119), articol reprodus în nota 8 de la sfârşitul textului actualizat. **) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei nr. 3651/2021 privind aprobarea Metodologiei de evaluare a studiilor universitare de doctorat şi a sistemelor de criterii, standarde şi indicatori de performanţă utilizaţi în evaluare. #B ART. 159 (1) Programul de studii universitare de doctorat se desfăşoară în cadrul unei şcoli doctorale sub coordonarea unui conducător de doctorat şi cuprinde: a) un program de pregătire bazat pe studii universitare avansate, în cadrul şcolii doctorale; b) un program individual de cercetare ştiinţifică sau creaţie artistică. (2) În domeniile de studii reglementate la nivel european, durata studiilor universitare de doctorat respectă reglementările în cauză. (3) Durata programului de studii universitare de doctorat este, de regulă, de 3 ani. În situaţii speciale, durata programului de studii universitare de doctorat poate fi prelungită cu 1 - 2 ani, cu aprobarea senatului universitar, la propunerea conducătorului de doctorat şi în limita fondurilor disponibile. (4) O şcoală doctorală poate recunoaşte, conform regulamentului propriu de organizare şi desfăşurare a studiilor universitare de doctorat şi în condiţiile prezentei legi, parcurgerea unor stagii anterioare de doctorat şi/sau a unor stagii de cercetare ştiinţifică, desfăşurate în ţară sau în străinătate, în universităţi sau în centre de cercetare de prestigiu, precum şi recunoaşterea unor cursuri parcurse în cadrul programelor de studii universitare de master de cercetare. (5) Studiile universitare de doctorat se pot întrerupe din motive temeinice, în condiţiile stabilite prin regulamentul instituţional propriu de organizare şi desfăşurare a studiilor universitare de doctorat. Durata acestor studii se prelungeşte, în consecinţă, cu perioadele cumulate ale întreruperilor aprobate. (6) Curriculumul de pregătire şi programul de cercetare sunt stabilite de conducătorul de doctorat şi de şcoala doctorală. #M18 ART. 160 (1) Studiile universitare de doctorat se organizează cu finanţare de la bugetul de stat, în regim cu taxă sau din alte surse legal constituite. Finanţarea studiilor de doctorat poate fi realizată şi de persoane juridice de drept privat sau de institute de cercetare-dezvoltare, pe baza unui contract. Modelul de contract şimetodologia de realizare a finanţării se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. (2) Prin hotărâre a Guvernului iniţiată de Ministerul Educaţiei Naţionale se alocă anual, pentru studiile universitare de doctorat, un număr de locuri multianuale, echivalent numărului de granturi multianuale, pe o durată de minimum 3 ani. În metodologia de calcul a finanţării universităţilor se vor avea în vedere costurile pentru programul de studii avansate şi pentru programul de cercetare. Aceste costuri sunt ajustate cu coeficienţi corespunzători pe domenii disciplinare şi profesionale ale doctoratului. (3) Alocarea locurilor, respectiv a granturilor, pe universităţi se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. Prioritate vor avea universităţile de cercetare avansată şi educaţie. (4) *** Abrogat #M4 (5) Prin excepţie de la prevederile alin. (3) şi (4), pentru anul universitar 2012 - 2013, numărul granturilor doctorale se stabileşte prin hotărâre a Guvernului şi se repartizează IOSUD prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. IOSUD repartizează şcolilor doctorale granturile doctorale prin competiţie între acestea, pe baza unei metodologii aprobate de senatul universităţii. #B ART. 161 Doctoratul se poate desfăşura în limba română, în limba minorităţilor naţionale sau într-o limbă de circulaţie internaţională, conform contractului de studii doctorale încheiat între IOSUD, conducătorul de doctorat şi studentul-doctorand. ART. 162 (1) Studiile universitare de doctorat se pot organiza şi în cotutelă, caz în care studentul-doctorand îşi desfăşoară activitatea sub îndrumarea concomitentă a unui conducător de doctorat din România şi a unui conducător de doctorat dintr-o altă ţară sau sub îndrumarea concomitentă a doi conducători de doctorat din instituţii diferite din România, pe baza unui acord scris între instituţiile organizatoare implicate. Doctoratul în cotutelă poate fi organizat şi în cazul în care conducătorii de doctorat sunt din aceeaşi IOSUD, dar au specializări/domenii diferite de studiu sau unul dintre conducătorii de doctorat a atins vârsta pensionării, conform prevederilor din Carta universitară. #M4 (1^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), în anul universitar 2012 - 2013, studiile universitare de doctorat se pot organiza şi în cotutelă, caz în care studentul doctorand îşi desfăşoară activitatea sub îndrumarea concomitentă a unui conducător de doctorat din România şi a unui conducător de doctorat dintr-o altăţară sau sub îndrumarea concomitentă a 2 conducători de doctorat din instituţii diferite din România, pe baza unui acord scris între instituţiile organizatoare implicate. Doctoratul în cotutelă poate fi organizat şi în cazul în care conducătorii de doctorat sunt din aceeaşi IOSUD, dar au specializări/domenii diferite de studii, conform prevederilor din Carta universitară. #B (2) În contextul politicilor de asigurare a mobilităţii universitare, IOSUD poate angaja, pe bază de contract, specialişti din străinătate care deţin dreptul legal de a conduce doctorat, conform art. 166 alin. (4). B. Admiterea ART. 163 Au dreptul să participe la concursul de admitere la studii universitare de doctorat numai absolvenţii cu diplomă de master sau echivalentă acesteia. C. Studentul-doctorand ART. 164 (1) Pe parcursul desfăşurării studiilor universitare de doctorat, persoana înscrisă în programul de studii are calitatea de student-doctorand. Studenţii-doctoranzi sunt încadraţi de către IOSUD sau oricare dintre membrii IOSUD ca asistenţi de cercetare sau asistenţi universitari, pe perioadă determinată. #M23 (1^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), studenţii-doctoranzi la forma de învăţământ cu frecvenţă redusă nu au obligaţia de a fi încadraţi de către IOSUD ca asistenţi de cercetare sau asistenţi universitari, pe perioadă determinată. #B (2) Pe toată durata activităţii, studentul-doctorand beneficiază de recunoaşterea vechimii în muncă şi specialitate şi de asistenţă medicală gratuită, fără plata contribuţiilor la asigurările sociale de stat, la asigurările pentru şomaj, la asigurările sociale de sănătate şi pentru accidente de muncă şi boli profesionale. (3) Studentul-doctorand poate desfăşura activităţi didactice, potrivit contractului de studii de doctorat, în limita a 4 - 6 ore convenţionale didactice pe săptămână. Activităţile didactice care depăşesc acest nivel vor fi remunerate în conformitate cu legislaţia în vigoare, intrând sub incidenţa Codului muncii, cu respectarea drepturilor şi obligaţiilor ce revin salariatului şi cu plata contribuţiilor datorate, potrivit legii, la asigurările sociale de stat, la asigurările pentru şomaj, la asigurările sociale de sănătate şi pentru accidente de muncă şi boli profesionale. ART. 165 (1) Perioada desfăşurării studiilor universitare de doctorat este asimilată, conform legislaţiei în domeniul pensiilor, pentru stabilirea stagiului de cotizare, cuexcepţia cazului în care studentul-doctorand realizează venituri pentru care plăteşte, în această perioadă, contribuţii la asigurările sociale. (2) După susţinerea tezei de doctorat, IOSUD eliberează o adeverinţă care atestă perioada în care studentul-doctorand a urmat studiile universitare de doctorat. D. Conducătorul de doctorat ART. 166 (1) Pot fi conducători de doctorat persoanele care au obţinut dreptul de conducere de doctorat înaintea intrării în vigoare a prezentei legi, precum şi persoanele care au obţinut atestatul de abilitare, având cel puţin funcţia de lector/şef de lucrări, respectiv de cercetător ştiinţific gradul III. #M42 (2) Calitatea de conducător de doctorat este acordată prin ordin al ministrului educaţiei, naţionale şi cercetării ştiinţifice, la propunerea CNATDCU de acordare a atestatului de abilitare, în conformitate cu standardele şi procedurile elaborate de Ministerul Educaţiei Naţionale şi Cercetării Ştiinţifice. Aceste standarde se stabilesc pe baza unor criterii de evaluare relevante la nivel internaţional, propuse de CNATDCU şi aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice. Standardele minimale de acceptare de către CNATDCU a dosarului pentru obţinerea atestatului de abilitare nu depind de funcţia didactică sau de gradul profesional. #B (3) Pentru a conduce doctorate, cadrele didactice şi de cercetare care au dobândit acest drept trebuie să aibă un contract de muncă cu un IOSUD sau o instituţie membră a unui IOSUD şi să fie membre ale unei şcoli doctorale. Cadrele didactice şi de cercetare abilitate şi cercetătorii ştiinţifici abilitaţi devin conducători de doctorat în urma abilitării. (4) Specialiştii care au dobândit dreptul legal de a conduce doctorate în instituţii de învăţământ superior sau de cercetare-dezvoltare din străinătate dobândesc calitatea de conducător de doctorat în cadrul IOSUD din România, după cum urmează: a) specialiştii care au calitatea de conducător de doctorat în una din ţările Uniunii Europene, ale Spaţiului Economic European şi Confederaţia Elveţiană dobândesc automat calitatea de conducător de doctorat în România, pe baza unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului; b) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului stabileşte o listă a instituţiilor de învăţământ superior, din afara ţărilor menţionate la lit. a), aflate printre cele mai prestigioase universităţi ale lumii. Specialiştii care au calitatea de conducător de doctorat în una din instituţiile aflate pe această listă dobândescautomat calitatea de conducător de doctorat în România, în urma unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului; c) specialiştii care sunt conducători de doctorat în cadrul unor instituţii din străinătate, altele decât cele prevăzute la lit. a) sau b), pot obţine calitatea de conducător de doctorat în România, fie printr-o convenţie internaţională de recunoaştere reciprocă, fie conform prevederilor alin. (2). (5) Un conducător de doctorat poate îndruma studenţi-doctoranzi numai în domeniul pentru care a obţinut acest drept. ART. 167 (1) Un conducător de doctorat nu poate îndruma simultan studenţi-doctoranzi decât într-un singur IOSUD, excepţie făcând doctoratele conduse în cotutelă. #M7 (2) Numărul studenţilor-doctoranzi care pot fi îndrumaţi simultan de către un conducător de doctorat se stabileşte de către senatul universitar. #B (3) Pentru activitatea pe care o desfăşoară în această calitate, conducătorii de doctorat sunt remuneraţi în conformitate cu legislaţia în vigoare. ART. 168*) (1) Teza de doctorat se elaborează conform cerinţelor stabilite de IOSUD prin regulamentul de organizare şi desfăşurare a programelor de studii universitare de doctorat şi în concordanţă cu reglementările prevăzute în codul studiilor universitare de doctorat. (2) Comisia de susţinere publică a tezei de doctorat, denumită în continuare comisie de doctorat, este propusă de conducătorul de doctorat şi aprobată de conducerea IOSUD. Comisia de doctorat este alcătuită din cel puţin 5 membri: preşedintele, ca reprezentant al IOSUD, conducătorul de doctorat şi cel puţin 3 referenţi oficiali din ţară sau din străinătate, specialişti în domeniul în care a fost elaborată teza de doctorat şi din care cel puţin doi îşi desfăşoară activitatea în afara IOSUD respective. Membrii comisiei de doctorat au titlul de doctor şi au cel puţin funcţia didactică de conferenţiar universitar sau de cercetător ştiinţific gradul II ori au calitatea de conducător de doctorat, în ţară sau în străinătate. (3) Teza de doctorat se susţine în şedinţă publică în faţa comisiei de doctorat, după evaluarea de către toţi referenţii. Susţinerea tezei de doctorat poate avea loc în prezenţa a cel puţin 4 dintre membrii comisiei de doctorat, cu participarea obligatorie a preşedintelui comisiei şi a conducătorului de doctorat. Susţinerea publică include obligatoriu o sesiune de întrebări din partea membrilor comisiei de doctorat şi a publicului. (4) Pe baza susţinerii publice a tezei de doctorat şi a rapoartelor referenţilor oficiali, comisia de doctorat evaluează şi deliberează asupra calificativului pe care urmează să îl atribuie tezei de doctorat. Calificativele care pot fi atribuite sunt:"Excelent", "Foarte bine", "Bine", "Satisfăcător" şi "Nesatisfăcător". De regulă, calificativul "Excelent" se acordă pentru maximum 15% dintre candidaţii care obţin titlul de doctor într-un anumit IOSUD, în decursul unui an universitar. (5) Dacă studentul-doctorand a îndeplinit toate cerinţele prevăzute în programul de cercetare ştiinţifică şi aprecierile asupra tezei de doctorat permit atribuirea calificativului "Excelent", "Foarte bine", "Bine" sau "Satisfăcător" comisia de doctorat propune acordarea titlului de doctor, propunere care se înaintează CNATDCU, spre validare. CNATDCU, în urma evaluării dosarului, propune ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului acordarea sau neacordarea titlului de doctor. (6) În cazul atribuirii calificativului "Nesatisfăcător", comisia de doctorat va preciza elementele de conţinut care urmează să fie refăcute sau completate în teza de doctorat şi va solicita o nouă susţinere publică a tezei. A doua susţinere publică a tezei are loc în faţa aceleiaşi comisii de doctorat, ca şi în cazul primei susţineri. În cazul în care şi la a doua susţinere publică se obţine calificativul "Nesatisfăcător", titlul de doctor nu va fi acordat, iar studentul-doctorand va fi exmatriculat. (7) Titlul de doctor se atribuie prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, după validarea tezei de doctorat de către CNATDCU. #M27 (7^1) Titularul unui titlu ştiinţific poate solicita Ministerului Educaţiei şi Cercetării Ştiinţifice renunţarea la titlul în cauză. În acest caz Ministerul Educaţiei şi Cercetării Ştiinţifice ia act de renunţare printr-un ordin de revocare emis în acest scop. (7^2) Actul administrativ constatator al titlului ştiinţific se anulează de la data emiterii ordinului de revocare. Procedura de renunţare la titlu, precum şi cea privind anularea actului administrativ constatator al titlului ştiinţific se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei şi cercetării ştiinţifice. #B (8) În cazul în care CNATDCU invalidează argumentat teza de doctorat, IOSUD primeşte din partea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului o motivaţie scrisă de invalidare, redactată în baza observaţiilor CNATDCU. Lucrarea de doctorat poate fi retransmisă CNATDCU în termen de un an de la data primei invalidări. Dacă lucrarea de doctorat se invalidează şi a doua oară, titlul de doctor nu va fi acordat, iar studentul-doctorand va fi exmatriculat. (9) Teza de doctorat este un document public. Aceasta se redactează şi în format digital. În domeniul artelor, teza de doctorat poate fi însoţită de înregistrarea pe suport digital a creaţiei artistice originale. Teza de doctorat şi anexele sale se publică pe un site administrat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, cu respectarea legislaţiei în vigoare în domeniul drepturilor de autor.#M76 (10) După acordarea titlului de doctor, în termen de maximum 180 de zile, IOSUD are obligaţia transmiterii către Biblioteca Naţională a României a unui exemplar tipărit al tezei de doctorat şi al anexelor acesteia, conform Legii nr. 111/1995 privind Depozitul legal de documente, republicată, exemplar destinat Fondului intangibil, precum şi a unui exemplar digital al acestora, pe suport electronic, destinat consultării la cerere, la sediul Bibliotecii Naţionale a României, de către orice persoană interesată, în condiţiile respectării reglementărilor legale în vigoare. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 5110/2018 privind aprobarea standardelor naţionale minimale pentru acordarea titlului de doctor. #B ART. 169 (1) Diploma conferită după promovarea unui program de studii universitare de doctorat se numeşte diplomă de doctor. În diploma care certifică obţinerea şi deţinerea titlului de doctor se menţionează, în mod expres, domeniul disciplinar sau interdisciplinar al doctoratului pentru doctoratul ştiinţific; în cea care certifică obţinerea şi deţinerea titlului de doctor într-un domeniu profesional se menţionează, în mod expres, domeniul profesional al doctoratului. (2) În urma finalizării studiilor universitare de doctorat ştiinţific, se conferă de către IOSUD diploma şi titlul de doctor în ştiinţe, corespunzându-i acronimul Dr. (3) În urma finalizării studiilor universitare de doctorat profesional, se conferă de către IOSUD diploma şi titlul de doctor într-un domeniu profesional, corespunzându-i acronimul Dr. P. ART. 170 (1) În cazul nerespectării standardelor de calitate sau de etică profesională, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, pe baza unor rapoarte externe de evaluare, întocmite, după caz, de CNATDCU, de CNCS, de Consiliul de etică şi management universitar sau de Consiliul Naţional de Etică a Cercetării Ştiinţifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării, poate lua următoarele măsuri, alternativ sau simultan: a) retragerea calităţii de conducător de doctorat; b) retragerea titlului de doctor; c) retragerea acreditării şcolii doctorale, ceea ce implică retragerea dreptului şcolii doctorale de a organiza concurs de admitere pentru selectarea de noi studenţi-doctoranzi.(2) Reacreditarea şcolii doctorale se poate obţine după cel puţin 5 ani de la pierderea acestei calităţi, numai în urma reluării procesului de acreditare, conform art. 158. (3) Redobândirea calităţii de conducător de doctorat se poate obţine după cel puţin 5 ani de la pierderea acestei calităţi, la propunerea IOSUD, pe baza unui raport de evaluare internă, ale cărui aprecieri sunt validate printr-o evaluare externă efectuată de CNATDCU. Rezultatele pozitive ale acestor proceduri sunt condiţii necesare pentru aprobare din partea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (4) Conducătorii de doctorat sunt evaluaţi o dată la 5 ani. Procedurile de evaluare sunt stabilite de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, la propunerea CNATDCU. CAPITOLUL IV Organizarea învăţământului postuniversitar ART. 171 Programele postuniversitare sunt: a) programe postdoctorale de cercetare avansată; b) programe postuniversitare de formare şi dezvoltare profesională continuă; #M23 c) programe postuniversitare de perfecţionare. #B SECŢIUNEA 1 Programele postdoctorale ART. 172 (1) Programele postdoctorale de cercetare avansată: #M113 a) sunt programe destinate persoanelor care au obţinut o diplomă de doctor în ştiinţe cu cel mult 5 ani înainte de admiterea în programul postdoctoral sau care au participat şi au obţinut certificatul de excelenţă la competiţiile "Marie Sklodowska Curie" organizate de Comisia Europeană, indiferent de momentul la care au dobândit titlul de doctor; #B b) asigură cadrul instituţional pentru dezvoltarea cercetărilor după finalizarea studiilor universitare de doctorat; c) au o durată de minimum un an; d) se pot finanţa de către instituţii publice sau de către operatori economici;e) în cadrul instituţiilor de învăţământ superior se desfăşoară în cadrul unei şcoli doctorale pe baza planului de cercetare propus de cercetătorul postdoctoral şi aprobat de şcoala doctorală. (2) În cadrul instituţiilor de învăţământ superior, programele postdoctorale pot fi organizate doar în cadrul şcolilor doctorale acreditate pentru organizarea de programe de studii universitare de doctorat. Programele postdoctorale pot fi organizate şi în cadrul unităţilor de cercetare-dezvoltare. (3) Admiterea la programe postdoctorale se face pe baza metodologiei elaborate de instituţia gazdă, în conformitate cu legislaţia în vigoare. #M7 (4) *** Abrogat #B (5) La finalizarea programului postdoctoral, IOSUD sau instituţia gazdă acordă un atestat de studii postdoctorale. SECŢIUNEA a 2-a Programele postuniversitare de formare şi dezvoltare profesională continuă #M23 ART. 173 (1) Pot organiza programe postuniversitare de formare şi dezvoltare profesională continuă şi programe postuniversitare de perfecţionare toate acele instituţii de învăţământ superior care au acreditate cel puţin programe de studii universitare de licenţă şi masterat în domeniul ştiinţific respectiv. (2) Programele postuniversitare de formare şi dezvoltare profesională şi programele postuniversitare de perfecţionare ale instituţiilor de învăţământ superior acreditate se desfăşoară în baza unui regulament propriu de organizare şi desfăşurare, aprobat de senatul universitar, în conformitate cu legislaţia în vigoare. #B (3) Programele postuniversitare pot utiliza ECTS/SECT şi se finalizează cu un examen de certificare a competenţelor profesionale asimilate de cursanţi pe parcursul programului. (4) Programele postuniversitare se pot organiza în regim cu taxă sau cu finanţare din alte surse. (5) Au dreptul să participe la studii postuniversitare absolvenţii care au cel puţin studii universitare cu diplomă de licenţă sau echivalentă. #M23(5^1) Au dreptul să participe la programe postuniversitare de perfecţionare absolvenţii care deţin diplomă de absolvire a învăţământului superior de scurtă durată sau diplomă de licenţă ori echivalentă. #B (6) La finalizarea programelor postuniversitare de formare şi dezvoltare profesională, instituţia organizatoare eliberează un certificat de atestare a competenţelor profesionale specifice programului. #M23 (7) La finalizarea programelor postuniversitare de perfecţionare, instituţia organizatoare eliberează un certificat de absolvire. #B CAPITOLUL V Învăţământul superior medical SECŢIUNEA 1 Organizarea şi funcţionarea învăţământului superior medical. Învăţământul superior din domeniile sănătate şi medicină veterinară ART. 174 (1) Învăţământul superior din domeniile sănătate şi medicină veterinară se desfăşoară cu respectarea reglementărilor generale şi sectoriale din Uniunea Europeană şi anume: a) 6 ani de studii, pentru minimum de 5.500 de ore de activitate teoretică şi practică medicală pentru domeniul medicină, la programele de studii Medicină, Medicină Dentară şi Medicină Veterinară; 5 ani pentru programul de studii Farmacie; 4 ani pentru minimum 4.600 de ore de pregătire pentru programele de studii Asistenţă Medicală Generală şi Moaşe şi de 3 ani pentru alte programe de studii de licenţă din domeniul sănătate; b) fiecare an universitar are câte 60 de credite de studii transferabile în ECTS/SECT, fiind totalizate 180 de credite de studii transferabile pentru programele cu o durată a studiilor de licenţă de 3 ani, 240 de credite de studii transferabile pentru programele cu o durată a studiilor de licenţă de 4 ani, 300 de credite de studii transferabile pentru programul Farmacie cu o durată a studiilor de licenţă de 5 ani şi 360 de credite de studii transferabile pentru programele Medicină, Medicină Dentară şi Medicină Veterinară cu o durată a studiilor de licenţă de 6 ani; c) studiile universitare de master au între 60 şi 120 de credite de studii transferabile ECTS/SECT;d) studiile universitare de doctorat totalizează 240 de credite de studii transferabile, iar studiile avansate din cadrul şcolii doctorale totalizează 60 de credite; studiile universitare de doctorat se pot organiza în UOD şi în IOSUD realizate prin consorţii între universităţi şi spitale sau clinici. (2) Instituţiile de învăţământ superior din domeniile sănătate şi medicină veterinară acreditate, pe baza criteriilor de calitate, pot organiza, pe lângă formele de învăţământ prevăzute la alin. (1), şi programe postdoctorale şi de formare şi dezvoltare profesională: de rezidenţiat, de perfecţionare, de specializare, de studii complementare în vederea obţinerii de atestate şi de educaţie medicală şi farmaceutică continuă. (3) Durata doctoratului pentru absolvenţii învăţământului superior medical uman, medical veterinar şi farmaceutic este de 4 ani. (4) Instituţiile de învăţământ superior cu programe de studii din domeniile sănătate şi medicină veterinară şi instituţiile sanitare publice pot utiliza veniturile proprii, în interes reciproc, pentru asigurarea unor condiţii optime de activitate, privind infrastructura, echipamentele medicale şi accesul la informaţie medicală. (5) La selecţia şi promovarea personalului didactic universitar din instituţiile de învăţământ superior cu programe de studii din domeniul sănătate se iau în considerare criteriile privind experienţa profesională medicală dovedită. În învăţământul superior din domeniul sănătate, pentru posturile didactice la disciplinele cu corespondent în reţeaua Ministerului Sănătăţii pot accede doar persoane care au obţinut, prin concurs, în funcţie de gradul universitar, titlurile de medic/medic dentist rezident sau medic/medic dentist specialist sau farmacist/farmacist rezident/farmacist specialist în specialitatea postului. #M49 (6) *** Abrogat (6^1) Absolvenţii şcolilor sanitare postliceale cu diplomă de bacalaureat pot continua studiile în învăţământul superior medical la programele de licenţă "Asistent medical generalist". (6^2) Pentru continuarea studiilor în învăţământul superior medical la programele "Asistent medical generalist" absolvenţii şcolilor sanitare postliceale cu diplomă de bacalaureat trebuie să se înscrie şi să promoveze concursul de admitere. (6^3) Studenţii admişi la programele de licenţă "Asistent medical generalist", absolvenţi ai şcolilor sanitare postliceale, beneficiază de recunoaşterea parţială a studiilor prin sistemul de credite transferabile. (6^4) Recunoaşterea parţială a studiilor se face în baza unei metodologii convenite de universităţile de medicină şi farmacie, aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale şi care cuprinde criteriile generale.(6^5) Universităţile îşi elaborează metodologii proprii care să cuprindă criterii specifice stabilite de senatele universitare. #B (7) Învăţământul superior şi postuniversitar din domeniul sănătate se desfăşoară în unităţi sanitare publice, în institute, în centre de diagnostic şi tratament, în secţii cu paturi, în laboratoare şi în cabinete. Conform legii speciale, se pot constitui clinici universitare, din una sau mai multe secţii clinice, în specialităţi înrudite, din spitale publice sau private, în care sunt organizate activităţi de învăţământ şi cercetare ale departamentelor universitare. (8) Rezidenţiatul reprezintă forma specifică de învăţământ postuniversitar pentru absolvenţii licenţiaţi ai programelor de studii medicină, medicină dentară şi farmacie care asigură pregătirea necesară obţinerii uneia dintre specialităţile cuprinse în Nomenclatorul specialităţilor medicale, medico-dentare şi farmaceutice pentru reţeaua de asistenţă medicală. Organizarea şi finanţarea rezidenţiatului se reglementează prin acte normative specifice. (9) Admiterea la rezidenţiat a cadrelor didactice din învăţământul superior din domeniul sănătate se face în aceleaşi condiţii ca pentru orice absolvent al învăţământului superior din domeniul sănătate. (10) Medicii rezidenţi care ocupă prin concurs posturi didactice de asistent universitar în instituţii de învăţământ superior din domeniul sănătate continuă formarea în rezidenţiat şi sunt retribuiţi pentru ambele activităţi. (11) În cadrul instituţiilor de învăţământ superior care organizează programe de pregătire în rezidenţiat se constituie un departament de pregătire în rezidenţiat. În instituţiile de învăţământ superior care organizează programe de pregătire de medicină şi farmacie, departamentul este subordonat conducerii universităţii. SECŢIUNEA a 2-a Reglementarea altor aspecte specifice ART. 175 Reglementarea altor aspecte specifice desfăşurării activităţilor din acest domeniu se realizează prin hotărâre a Guvernului, ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului şi, după caz, ordin comun al ministrului sănătăţii şi al preşedintelui Autorităţii Naţionale Sanitare Veterinare şi pentru Siguranţa Alimentelor. CAPITOLUL VI Învăţământul superior militar şi învăţământul de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţionalăSECŢIUNEA 1 Organizare şi funcţionare ART. 176 (1) Învăţământul superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională este învăţământ de stat, parte integrantă a sistemului naţional de învăţământ, şi cuprinde: învăţământ universitar pentru formarea ofiţerilor, ofiţerilor de poliţie şi a altor specialişti, precum şi învăţământ postuniversitar. (2) Instituţiile de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională din cadrul sistemului naţional de învăţământ, precum şi specializările/programele de studii din cadrul acestora se supun reglementărilor referitoare la asigurarea calităţii, inclusiv celor legate de autorizare şi acreditare, în aceleaşi condiţii cu instituţiile de învăţământ superior civil. (3) Structura organizatorică, oferta de şcolarizare care conţine profilurile, programele de studii, cifrele anuale de şcolarizare, criteriile de selecţionare a candidaţilor pentru învăţământul superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională se stabilesc, după caz, de Ministerul Apărării Naţionale, Ministerul Administraţiei şi Internelor, Ministerul Justiţiei, Serviciul Român de Informaţii şi alte instituţii cu atribuţii în domeniile apărării, informaţiilor, ordinii publice şi securităţii naţionale, potrivit specificului fiecărei arme, specializări, nivel şi formă de organizare a învăţământului, în condiţiile legii. (4) Formele de organizare a învăţământului, admiterea la studii, derularea programelor de studii, finalizarea studiilor, autorizarea şi acreditarea instituţiilor de învăţământ, în învăţământul superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională, se supun procedurilor şi condiţiilor aplicabile instituţiilor de învăţământ superior civil. (5) Pentru învăţământul superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională, după caz, Ministerul Apărării Naţionale, Ministerul Administraţiei şi Internelor, Ministerul Justiţiei, Serviciul Român de Informaţii şi alte instituţii cu atribuţii în domeniile apărării, informaţiilor, ordinii publice şi securităţii naţionale pot emite ordine, regulamente şi instrucţiuni proprii, în condiţiile legii. (6) Ofiţerii în activitate, în rezervă sau în retragere, posesori ai diplomei de absolvire a şcolii militare de ofiţeri cu durata de 3 sau 4 ani, pot să îşi completeze studiile în învăţământul superior, pentru obţinerea diplomei de licenţă în profiluri şi specializări similare sau apropiate armei/specialităţii militare. (7) Diplomele de licenţă, de master, de doctorat eliberate de instituţiile de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională, precum şi titlurile ştiinţifice obţinute dau dreptul deţinătorilor legali,după trecerea în rezervă, în condiţiile legii, să ocupe funcţii echivalente cu cele ale absolvenţilor instituţiilor civile de învăţământ, cu profil apropiat şi de acelaşi nivel. (8) Planurile de învăţământ pentru învăţământul superior militar, de informaţii şi de ordine publică şi de securitate naţională se elaborează de Ministerul Apărării Naţionale, Ministerul Administraţiei şi Internelor, Serviciul Român de Informaţii şi alte instituţii cu atribuţii în domeniul apărării, informaţiilor, ordinii publice şi securităţii naţionale, în conformitate cu standardele naţionale stabilite de instituţiile responsabile cu asigurarea calităţii. #M103 ART. 176^1 (1) Prin excepţie de la prevederile art. 176 alin. (4), admiterea absolvenţilor cu diplomă de bacalaureat ai învăţământului liceal militar la programele de studii universitare de licenţă din instituţiile de învăţământ superior militar din Ministerul Apărării Naţionale se realizează prin repartiţie, pe baza mediei de repartiţie şi a opţiunilor exprimate de candidaţi, în limita locurilor rezervate acestora prin planul de şcolarizare. (2) Procedura de repartiţie şi calculul mediei de repartiţie se stabilesc prin metodologie elaborată de Ministerul Apărării Naţionale. (3) Prevederile alin. (1) nu se aplică pentru învăţământul superior medico- militar. #B SECŢIUNEA a 2-a Managementul şi finanţarea instituţiilor ART. 177 (1) Managementul instituţiilor de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională se realizează în aceleaşi condiţii ca în instituţiile civile de învăţământ superior. Finanţarea instituţiilor din învăţământul superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională se face în condiţiile legii. (2) Structurile şi funcţiile de conducere din instituţiile de învăţământ militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională sunt aceleaşi ca şi cele din instituţiile civile de învăţământ superior şi se ocupă în aceleaşi condiţii ca şi acestea, precum şi cu respectarea procedurilor specificate în actele normative specifice în domeniu. #M103 (3) Conducerea instituţiilor de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională se realizează de către comandant, care are şi calitatea de rector. Funcţia de comandant (rector) se ocupă prin concurs înconformitate cu reglementările Ministerului Apărării Naţionale, Ministerului Afacerilor Interne, Serviciului Român de Informaţii şi ale altor instituţii cu atribuţii în domeniul apărării, ordinii publice şi siguranţei naţionale. Confirmarea ca rector se realizează prin ordin al ministrului educaţiei şi cercetării. #B (4) În învăţământul superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională se înfiinţează corpul instructorilor militari, de ordine şi de securitate publică, prin ordine şi instrucţiuni ale Ministerului Apărării Naţionale, Ministerului Administraţiei şi Internelor, Ministerului Justiţiei, Serviciului Român de Informaţii şi ale altor instituţii cu atribuţii în domeniul apărării, ordinii publice şi siguranţei naţionale. #M103 (5) În instituţiile de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională funcţionează personalul didactic prevăzut în prezenta lege şi instructorii militari, instructorii de informaţii şi instructorii de ordine publică, asimilaţi personalului didactic. (6) Personalul didactic şi didactic asimilat din instituţiile de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională are drepturile şi îndatoririle care decurg din prezenta lege şi din calitatea de cadru militar în activitate/funcţionar public cu statut special - poliţist/poliţist de penitenciare. (7) Categoriile de instructori militari, instructori de informaţii şi instructori de ordine publică sunt: a) pentru Ministerul Apărării Naţionale şi Serviciul Român de Informaţii: (i) instructor; (ii) instructor principal; (iii) instructor superior; (iv) instructor avansat; b) pentru Ministerul Afacerilor Interne: (i) instructor de poliţie III - I/instructor militar V - I; (ii) instructor de poliţie principal V - I/instructor militar principal V - I; (iii) instructor de poliţie specialist III - I/instructor militar specialist III - I. #B SECŢIUNEA a 3-a Resurse umane ART. 178 (1) Funcţiile didactice şi de cercetare din învăţământul superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională se ocupă şi se eliberează înaceleaşi condiţii ca şi cele din instituţiile civile de învăţământ superior. Cadrele didactice şi de cercetare din învăţământul superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională au acelaşi statut ca cele din instituţiile civile de învăţământ superior. (2) Instituţiile de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională se bucură de principiul autonomiei universitare. (3) Cadrele didactice militare titulare, pensionate pentru limită de vârstă şi vechime integrală ca militari, pot să îşi continue activitatea didactică, în cadrul aceleiaşi instituţii de învăţământ superior, în condiţiile legii. SECŢIUNEA a 4-a Viaţa universitară ART. 179 Viaţa universitară din instituţiile de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională se desfăşoară în conformitate cu reglementările legale pentru instituţiile civile de învăţământ superior, adaptate mediului militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională. CAPITOLUL VII Învăţământul superior artistic şi sportiv ART. 180 În învăţământul superior artistic şi sportiv, procesul educaţional se desfăşoară prin activităţi didactice şi prin activităţi practice de creaţie şi performanţă. ART. 181 Instituţiile de învăţământ superior artistic şi sportiv, autorizate provizoriu sau acreditate, conform legii, pot organiza forme de învăţământ prin cele 3 cicluri de studii universitare: ciclul I - studii universitare de licenţă, ciclul II - studii universitare de master şi ciclul III - studii universitare de doctorat, incluzând doctoratul ştiinţific şi doctoratul profesional, precum şi programe de formare şi dezvoltare profesională continuă. ART. 182 În învăţământul superior artistic şi sportiv, structura anului universitar poate fi adaptată în funcţie de programul activităţilor practice specifice. ART. 183 În învăţământul superior artistic şi sportiv, practica studenţilor se desfăşoară în universităţi: în centre de proiectare, ateliere artistice, studiouri muzicale, unităţi de producţie teatrale şi cinematografice, spaţii destinate performanţei sportive,precum şi în instituţii din profilul artistic sau sportiv respectiv, pe bază de parteneriat instituţional. ART. 184 În învăţământul superior artistic şi sportiv, doctoratul ştiinţific sau profesional este o condiţie pentru cariera didactică. ART. 185 Cercetarea prin creaţie artistică, proiectare şi performanţă sportivă se desfăşoară individual sau colectiv, în centre de proiectare, laboratoare şi ateliere artistice, studiouri muzicale, unităţi de producţie teatrală şi cinematografică, spaţii destinate performanţei sportive. ART. 186 Evaluarea calităţii şi clasificarea universităţilor artistice şi sportive iau în considerare criteriile specifice creaţiei artistice şi performanţei sportive. ART. 187 În învăţământul superior artistic şi sportiv, alocarea pe baze competiţionale a fondurilor se face inclusiv în baza criteriilor specifice creaţiei artistice şi performanţei sportive. ART. 188 Reglementarea altor aspecte specifice desfăşurării activităţii din aceste domenii va fi realizată prin hotărâri ale Guvernului sau ordine ale ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, în concordanţă cu prevederile legii şi cu reglementările generale şi sectoriale ale Uniunii Europene. CAPITOLUL VIII Activitatea de cercetare şi creaţie universitară ART. 189 (1) Activitatea de cercetare, dezvoltare, inovare şi creaţie artistică din universităţi se organizează şi funcţionează pe baza legislaţiei naţionale şi a Uniunii Europene în domeniu. (2) Instituţiile de învăţământ superior care şi-au asumat ca misiune şi cercetarea ştiinţifică au obligaţia să creeze structuri tehnico-administrative care să faciliteze managementul activităţilor de cercetare şi a proiectelor de cercetare-dezvoltare derulate de personalul instituţiei. Aceste structuri deservesc şi răspund optim cerinţelor personalului implicat în cercetare. (3) Personalul implicat în activităţi de cercetare în institute, laboratoare sau centre de cercetare ale universităţii dispune, în limita proiectelor de cercetare pe care le coordonează, de autonomie şi de responsabilitate personală, delegată de ordonatorul de credite, în realizarea achiziţiilor publice şi a gestionării resurselorumane necesare derulării proiectelor. Aceste activităţi se desfăşoară conform reglementărilor legale în vigoare şi fac obiectul controlului financiar intern. ART. 190 (1) La sfârşitul fiecărui an bugetar, conducerea universităţii prezintă senatului universitar un raport referitor la cuantumul regiei pentru granturile de cercetare şi la modul în care regia a fost cheltuită. (2) Cuantumul maximal al regiei pentru granturile şi contractele de cercetare este stabilit de finanţator sau de autoritatea contractantă şi nu poate fi modificat pe perioada derulării acestora. ART. 191 (1) Pentru granturile gestionate prin Autoritatea Naţională pentru Cercetare Ştiinţifică, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului asigură un avans de până la 90% din valoarea grantului din momentul semnării contractului de finanţare. Pentru diferenţă, universităţile pot avansa fonduri din venituri proprii. (2) Mobilitatea interinstituţională a personalului de cercetare după principiul "grantul urmează cercetătorul" este garantată prin prezenta lege şi se realizează prin metodologii elaborate de autorităţile contractante. Titularul grantului răspunde public, conform contractului cu autoritatea contractantă, de modul de gestionare a grantului. CAPITOLUL IX Promovarea calităţii în învăţământul superior şi în cercetarea ştiinţifică SECŢIUNEA 1 Dispoziţii generale ART. 192 (1) Asigurarea calităţii învăţământului superior şi a cercetării ştiinţifice universitare este o obligaţie a instituţiei de învăţământ superior şi o atribuţie fundamentală a Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. În realizarea acestei atribuţii, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului colaborează cu ARACIS, cu alte agenţii înscrise în EQAR, precum şi cu CNCS, CNATDCU, Consiliul de etică şi management universitar (CEMU) şi alte organisme cu competenţe în domeniu conform legislaţiei în vigoare. #M42 (1^1) Activităţile de asigurare externă a calităţii învăţământului superior desfăşurate pe teritoriul României de către agenţiile din ţară sau străinătate înregistrate în EQAR sunt reglementate printr-o metodologie aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice. #M119(1^2) Instituţiile de învăţământ superior au obligaţia să creeze structuri tehnico- administrative şi de suport care să faciliteze managementul activităţilor de asigurare şi evaluare internă şi externă a calităţii, finanţate din veniturile proprii ale acestora. #B (2) Instituţiile de învăţământ superior au obligaţia de a furniza Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului datele solicitate de acesta, cu respectarea prevederilor legale. Refuzul sau raportarea falsă încalcă principiul răspunderii publice şi duce la sancţiunile prevăzute de lege. (3) Instituţiile de învăţământ superior care refuză să facă publice datele de interes public solicitate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului sau oricare altă persoană fizică sau juridică încalcă principiul răspunderii publice şi sunt sancţionate conform legii. (4) Studenţii sunt parteneri cu drepturi depline în procesul de asigurare a calităţii. ART. 193 (1) Evaluarea universităţilor se realizează în scopul: a) autorizării provizorii şi acreditării; b) ierarhizării programelor de studii şi clasificării universităţilor. (2) Evaluarea în scopul autorizării provizorii şi acreditării se realizează de către ARACIS sau de altă agenţie înscrisă în EQAR şi are loc potrivit legii şi standardelor internaţionale în domeniu. (3) Evaluarea în scopul ierarhizării programelor de studii şi a clasificării universităţilor se realizează pe baza unei metodologii de evaluare propuse de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi aprobate prin hotărâre a Guvernului, în maximum 6 luni de la data intrării în vigoare a prezentei legi. Aplicarea acestei metodologii intră în răspunderea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. Evaluarea este realizată periodic. (4) Universităţile se clasifică, pe baza evaluării prevăzute la alin. (3), în 3 categorii: a) universităţi centrate pe educaţie; b) universităţi de educaţie şi cercetare ştiinţifică sau universităţi de educaţie şi creaţie artistică; c) universităţi de cercetare avansată şi educaţie. #M67 (5) Evaluarea prevăzută la alin. (3) se face de către ARACIS care cooptează, inclusiv, experţi internaţionali cu competenţe în domeniul ierarhizării şi clasificării instituţiilor de învăţământ superior, pe bază de selecţie. În echipele de evaluare, ARACIS include şi reprezentanţi ai studenţilor şi ai CNATDCU. #B(6) Prin excepţie de la prevederile alin. (5), prima evaluare de după intrarea în vigoare a prezentei legi, făcută conform prevederilor alin. (3), se face numai de către un organism internaţional cu competenţă în domeniul ierarhizării şi clasificării instituţiilor de învăţământ superior sau de către o agenţie de asigurare a calităţii înregistrată în EQAR, din străinătate. #M18 (7) Pentru programele de licenţă, master şi doctorat, finanţarea instituţiilor de învăţământ superior de stat, din surse publice, se face pe baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei Naţionale prin consultare cu CNFIS şi aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #B (8) Statul poate finanţa programele de excelenţă în cercetare şi educaţie din orice categorie de universităţi. #M18 (9) Programele de excelenţă prevăzute la alin. (8) se stabilesc pe baza evaluării prevăzute la alin. (3). #M4 (9^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (9), în anul universitar 2012 - 2013, programele de excelenţă prevăzute la alin. (8) se stabilesc pe baza evaluării prevăzute la alin. (3). #M18 (10) *** Abrogat #M4 (11) Prin excepţie de la prevederile alin. (10), în anul universitar 2012 - 2013 sunt finanţate din fonduri publice, ţinând cont de evaluarea realizată conform alin. (3), programe de licenţă, master şi doctorat în universităţile de stat menţionate la alin. (4). #B ART. 194 (1) Pentru promovarea calităţii şi creşterea eficienţei sistemului de învăţământ superior, pentru creşterea vizibilităţii internaţionale şi pentru concentrarea resurselor, universităţile de stat şi particulare pot: a) să se constituie în consorţii universitare, potrivit legii; b) să fuzioneze într-o singură instituţie de învăţământ superior cu personalitate juridică. (2) Universităţile acreditate la data intrării în vigoare a prezentei legi pot demara proceduri pentru constituirea de consorţii sau pentru fuzionare prin comasare sau absorbţie. Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului alocă preferenţial resurse financiare consorţiilor sau universităţilor fuzionate, conformunei metodologii adoptate în acest sens prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, la propunerea CNFIS. (3) Fuziunea prin comasare sau absorbţie a instituţiilor de învăţământ superior de stat se face, de regulă, în jurul instituţiilor din categoria universităţilor de cercetare avansată şi educaţie şi ţinând cont de proximitatea geografică. (4) Evaluarea programelor de studii şi a instituţiilor de învăţământ superior se face periodic, la iniţiativa Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului sau a universităţilor. Rezultatele evaluării sunt publice, pentru informarea beneficiarilor de educaţie şi pentru transparenţa instituţională. ART. 195 (1) Fiecare universitate are obligaţia să realizeze, la intervale de maximum 5 ani, evaluarea internă şi clasificarea departamentelor pe 5 niveluri de performanţă în cercetare, conform unei metodologii-cadru elaborate de CNCS şi aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. Rezultatele evaluării şi clasificării sunt publice. (2) Senatul universitar, la propunerea rectorului, pe baza evaluării interne, poate dispune reorganizarea sau desfiinţarea departamentelor ori institutelor neperformante, fără a prejudicia studenţii. ART. 196 Guvernul României înfiinţează Institutul de Studii şi Cercetări Avansate din România, având ca obiectiv principal susţinerea elitelor ştiinţifice româneşti din ţară şi din diaspora. Metodologia de înfiinţare a acestuia se elaborează de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi se adoptă prin hotărâre a Guvernului, în termen de 12 luni de la data intrării în vigoare a prezentei legi. ART. 197 Statul încurajează excelenţa în instituţiile de învăţământ superior prin pârghii financiare specifice, existente în prezenta lege: a) universităţilor li se alocă o finanţare suplimentară, în sumă, la nivel naţional, de minimum 30% din suma alocată la nivel naţional universităţilor de stat ca finanţare de bază, pe baza criteriilor şi a standardelor de calitate stabilite de Consiliul Naţional al Finanţării Învăţământului Superior şi aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului; #M18 b) universităţilor de stat li se alocă un fond distinct pentru dezvoltarea instituţională, din bugetul alocat Ministerului Educaţiei Naţionale. Fondul de dezvoltare instituţională se adresează celor mai performante instituţii de învăţământ superior din fiecare categorie şi se alocă după criterii competitive bazate pe standarde internaţionale. Metodologia de alocare şi utilizare a fondului pentru dezvoltare instituţională se elaborează de către Ministerul Educaţiei Naţionale şi se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei naţionale.#B SECŢIUNEA a 2-a Sprijinirea excelenţei individuale ART. 198 Formele de sprijin pentru cadrele didactice, studenţii şi cercetătorii cu performanţe excepţionale includ: a) granturi de studii sau de cercetare la universităţi din ţară ori din străinătate, acordate pe bază de competiţie; b) granturi pentru efectuarea şi finalizarea unor cercetări, inclusiv teze de doctorat; c) aprobarea unor rute educaţionale flexibile, care permit accelerarea parcursului de studii universitare; d) crearea de instrumente şi mecanisme de susţinere a inserţiei lor profesionale în ţară, astfel încât să valorifice la nivel superior atât talentul, cât şi achiziţiile realizate prin formare. CAPITOLUL X Promovarea universităţii centrate pe student SECŢIUNEA 1 Dispoziţii generale ART. 199 (1) Studenţii sunt consideraţi parteneri ai instituţiilor de învăţământ superior şi membri egali ai comunităţii academice. În învăţământul confesional studenţii sunt membri ai comunităţii academice în calitate de discipoli. (2) O persoană dobândeşte statutul de student şi de membru al unei comunităţi universitare numai în urma admiterii şi a înmatriculării sale într-o instituţie de învăţământ superior acreditată sau autorizată să funcţioneze provizoriu. #M103 (2^1) Persoana care are statutul prevăzut la alin. (2), şcolarizată în instituţii de învăţământ superior civil, pentru nevoi ale Ministerului Apărării Naţionale, Ministerului Afacerilor Interne sau ale altor instituţii cu atribuţii în domeniul apărării, informaţiilor, ordinii publice şi securităţii naţionale, este luată în evidenţă şi într-o instituţie de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională, în vederea îndeplinirii serviciului militar activ şi acordării drepturilor aferente, în condiţiile stabilite prin ordin al conducătorului instituţiei.#B (3) O persoană poate fi admisă şi înmatriculată ca student concomitent la cel mult două programe de studii, indiferent de instituţiile de învăţământ care le oferă. Orice subvenţie financiară sau bursă din fonduri publice se acordă, conform normelor legale în vigoare, numai într-o singură instituţie de învăţământ superior, pentru un singur program de studii. În cazul studenţilor care se transferă între universităţi sau programe de studii, subvenţiile urmează studentul. (4) În vederea testării cunoştinţelor şi a capacităţilor cognitive, respectiv artistice sau sportive, şi a admiterii într-un program de studii pentru licenţă, master ori doctorat, instituţiile de învăţământ superior organizează examene de admitere pentru fiecare program şi ciclu de studiu. SECŢIUNEA a 2-a Înmatricularea studenţilor. Registrul matricol unic al universităţilor din România ART. 200 (1) O instituţie de învăţământ superior poate admite şi înmatricula într-un program de studii numai acel număr de studenţi pentru care sunt asigurate condiţii optime de calitate academică, de viaţă şi de servicii sociale în spaţiul universitar. (2) Oferta anuală de şcolarizare este făcută publică de către rectorul instituţiei de învăţământ superior prin declaraţie pe propria răspundere, cu respectarea capacităţii de şcolarizare stabilite conform art. 138 alin. (5). (3) În urma admiterii într-un program de studii, între student şi universitate se încheie un contract în care se specifică drepturile şi obligaţiile părţilor. (4) Universităţile care admit în programele lor de studii mai mulţi studenţi decât capacitatea de şcolarizare, aprobată conform prezentei legi, încalcă răspunderea lor publică şi sunt sancţionate în conformitate cu prevederile prezentei legi. #M71 ART. 201*) (1) Se constituie Registrul matricol unic al universităţilor din România, denumit în continuare RMUR. RMUR este o bază de date electronică în care sunt înregistraţi toţi studenţii din România din universităţile de stat sau particulare acreditate ori autorizate să funcţioneze provizoriu, precum şi studenţii-doctoranzi din Academia Română. Registrele matricole ale universităţilor şi al Academiei Române devin parte a RMUR, asigurându-se un control riguros al diplomelor. (1^1) Avizarea/Eliberarea numărului de formulare ale actelor de studii solicitate de către instituţiile de învăţământ superior acreditate şi de către Academia Română se realizează în baza informaţiilor înscrise de acestea în RMUR, pentru promoţia respectivă. Lipsa acestor informaţii reprezintă onerespectare a obligaţiilor prevăzute la art. 124 şi conduce la neavizarea/neeliberarea formularelor actelor de studii solicitate. #M121 (1^2) Fac excepţie de la obligativitatea înregistrării în RMUR: a) studenţii Academiei Naţionale de Informaţii "Mihai Viteazul" înmatriculaţi la programe de licenţă, precum şi personalul Serviciului Român de Informaţii şi al celorlalte autorităţi publice cu atribuţii în domeniul securităţii naţionale înmatriculat la programe de master profesional şi studii postuniversitare; b) cetăţenii străini pregătiţi în cadrul Academiei Naţionale de Informaţii "Mihai Viteazul" pe bază de protocoale încheiate în acest scop între Serviciul Român de Informaţii şi organe similare de informaţii ale statelor de care aparţin aceştia, în condiţiile legii. (1^3) Înregistrarea persoanelor prevăzute la alin. (1^2) se face într-un Registru matricol special, denumit în continuare RMS, care este o bază de date electronică, gestionată la nivelul Serviciului Român de Informaţii, în conformitate cu legislaţia privind protecţia informaţiilor clasificate. (1^4) Accesarea datelor din RMS se poate face, cu respectarea principiului nevoii de a cunoaşte, doar de persoane care deţin autorizaţie sau certificat de acces la informaţii clasificate cu nivel de secretizare corespunzător. (1^5) Prevederile alin. (2) şi (5) se aplică în mod corespunzător. #B (2) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, la propunerea CNFIS, elaborează un regulament de alocare a codului matricol individual, precum şi conţinutul informaţiilor care vor fi scrise în RMUR. #M5 (3) *** Abrogat #B (4) RMUR, registrele matricole ale universităţilor şi sistemele informatice aferente se elaborează în termen de cel mult 2 ani de la data intrării în vigoare a prezentei legi. #M71 (5) În baza de date electronică aferentă RMUR se înregistrează şi se păstrează evidenţa diplomelor universitare emise în România. Universităţile acreditate şi Academia Română înregistrează seriile şi numerele actelor de studii întocmite şi eliberate. #M140 (6) Ministerul Educaţiei, în calitate de proprietar, beneficiar şi operator al RMUR, controlează gestionarea sistemului, decide cu privire la modificările şi îmbunătăţirile care i se aduc, în urma consultării şi pe baza propunerilor înaintate de către instituţiile care utilizează sistemul informatic, şi răspunde solidar pentruconfidenţialitatea datelor personale înregistrate în sistem alături de celelalte instituţii care au acces la acestea. (7) Datele colectate în RMUR vor fi prelucrate în conformitate cu prevederile Regulamentului (UE) 2016/679 al Parlamentului European şi al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecţia persoanelor fizice în ceea ce priveşte prelucrarea datelor cu caracter personal şi privind libera circulaţie a acestor date şi de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecţia datelor), precum şi ale legislaţiei naţionale aplicabile domeniului protecţiei datelor. (8) RMUR poate fi interoperabil cu alte baze de date electronice, atât ale instituţiilor de învăţământ superior de stat şi particulare, acreditate sau autorizate să funcţioneze provizoriu, cât şi ale instituţiilor publice centrale. Interoperabilitatea se realizează în baza unor proceduri specifice pentru instituţiile din sistemul de învăţământ superior, respectiv a unor protocoale încheiate între Ministerul Educaţiei şi alte ministere sau autorităţi de care aparţin instituţiile care gestionează celelalte baze de date de la nivel naţional. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 3714/2018 privind aprobarea Regulamentului de organizare, funcţionare şi operaţionalizare a Registrului Matricol Unic al Universităţilor din România. Menţionăm că, ulterior publicării ordinului indicat mai sus, art. 201 a fost modificat prin mai multe acte normative. #B ART. 202 (1) Principiile care reglementează activitatea studenţilor în cadrul comunităţii universitare sunt: a) principiul nediscriminării - în baza căruia toţi studenţii beneficiază de egalitate de tratament din partea instituţiei de învăţământ superior; orice discriminare directă sau indirectă faţă de student este interzisă; #M133 b) principiul dreptului la asistenţă şi la servicii complementare gratuite în învăţământul superior de stat - exprimat prin: consilierea şi informarea studentului de către cadrele didactice, în afara orelor de curs, seminar sau laboratoare; consilierea în scopul orientării profesionale; consilierea psihologică; acces la principalele cărţi de specialitate şi publicaţii ştiinţifice, inclusiv prin accesul la bibliotecile universitare şi bibliotecile centrale universitare; acces la datele referitoare la situaţia şcolară personală; #B c) principiul participării la decizie - în baza căruia deciziile în cadrul instituţiilor de învăţământ superior sunt luate cu participarea reprezentanţilor studenţilor;d) principiul libertăţii de exprimare - în baza căruia studenţii au dreptul să îşi exprime liber opiniile academice, în cadrul instituţiei de învăţământ în care studiază; e) principiul transparenţei şi al accesului la informaţii - în baza căruia studenţii au dreptul de acces liber şi gratuit la informaţii care privesc propriul parcurs educaţional şi viaţa comunităţii academice din care fac parte, în conformitate cu prevederile legii. (2) În universităţile confesionale, drepturile, libertăţile şi obligaţiile studenţilor sunt stabilite şi în funcţie de specificul dogmatic şi canonic al fiecărui cult. (3) Drepturile, libertăţile şi obligaţiile studenţilor sunt cuprinse în Codul drepturilor şi obligaţiilor studentului, propus de asociaţiile studenţeşti în termen de 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentei legi şi adoptat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului prin ordin al ministrului acestuia. (4) În universităţile confesionale, studenţii se organizează cu respectarea statutului şi a normelor dogmatice şi canonice ale cultului respectiv. (5) Fiecare universitate va institui un sistem de aplicare şi monitorizare a respectării prevederilor Codului drepturilor şi obligaţiilor studentului. Asociaţiile studenţilor prezintă un raport anual privind respectarea codului, care este public. ART. 203 (1) Studenţii au dreptul să înfiinţeze, în instituţiile de învăţământ superior, de stat sau particulare, ateliere, cluburi, cercuri, cenacluri, formaţii artistice şi sportive, organizaţii, precum şi publicaţii, conform legii. (2) Studenţii sunt aleşi în mod democratic, prin vot universal, direct şi secret, la nivelul diverselor formaţii, programe sau cicluri de studiu, atât în cadrul facultăţilor, cât şi al universităţii. Ei sunt, de drept, reprezentanţi legitimi ai intereselor studenţilor, la nivelul fiecărei comunităţi academice. Conducerea instituţiei de învăţământ superior nu se implică în organizarea procesului de alegere a reprezentanţilor studenţilor. (3) În universităţile confesionale, reprezentarea studenţilor la nivelul comunităţii universitare se va face cu respectarea statutului şi specificului dogmatic şi canonic al cultului respectiv. (4) Statutul de student reprezentant nu poate fi condiţionat de către conducerea universităţii. (5) Studenţii pot fi reprezentaţi în toate structurile decizionale şi consultative din universitate. (6) Federaţiile naţionale studenţeşti, legal constituite, sunt organismele care exprimă interesele studenţilor din universităţi, în raport cu instituţiile statului. (7) Organizaţiile studenţeşti care reprezintă interesele studenţilor la nivelul fiecărei comunităţi universitare pot avea reprezentanţi de drept în structurile decizionale şi executive ale universităţii.(8) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului colaborează, în dezvoltarea învăţământului superior, cu federaţiile naţionale studenţeşti, legal constituite, şi se va consulta cu acestea ori de câte ori este nevoie. (9) Studenţii pot participa la acţiuni de voluntariat, pentru care pot primi un număr de credite de studii transferabile, în condiţiile stabilite de Carta universitară. ART. 204 (1) Studenţii care provin din familii cu venituri reduse beneficiază de un sistem de împrumuturi bancare pentru efectuarea studiilor, garantate de stat, în condiţiile legislaţiei în vigoare, prin Agenţia de credite şi burse de studii. Împrumuturile pot acoperi taxele de studii şi costul vieţii pe perioada studiilor. (2) Absolvenţii care vor practica profesia minimum 5 ani în mediul rural vor fi scutiţi de plata a 75% din împrumut, această parte fiind preluată de către stat, în cuantum de maximum 5.000 lei. (3) Agenţia de credite şi burse de studii propune reglementări corespunzătoare în vederea acordării creditelor. ART. 205*) (1) Studenţii beneficiază de asistenţă medicală şi psihologică gratuită în cabinete medicale şi psihologice universitare ori în policlinici şi unităţi spitaliceşti de stat, conform legii. #M118 (2) Studenţii înmatriculaţi la forma de învăţământ cu frecvenţă, în instituţiile de învăţământ superior acreditate, în vârstă de până la 26 de ani, beneficiază de tarif redus cu 50% pe mijloacele de transport local în comun, transportul intern auto, cu metroul, precum şi pentru transportul intern feroviar la toate categoriile de trenuri, clasa a II-a şi naval, pe tot parcursul anului calendaristic. Studenţii orfani sau proveniţi din casele de copii beneficiază de gratuitate pentru aceste categorii de transport. (2^1) *** Abrogat #B (3) Studenţii beneficiază de tarife reduse cu 75% pentru accesul la muzee, concerte, spectacole de teatru, operă, film, la alte manifestări culturale şi sportive organizate de instituţii publice, în limita bugetelor aprobate. (4) Studenţii etnici români din afara graniţelor ţării, bursieri ai statului român, beneficiază de gratuitate la toate manifestările prevăzute la alin. (3), care se desfăşoară pe teritoriul României. #M91 (5) Instituţiile de învăţământ superior de stat acordă cel puţin 10 locuri bugetate, în cadrul cifrei de şcolarizare aprobate, absolvenţilor cu diplomă de bacalaureat proveniţi din sistemul de protecţie socială. În cazul în care locurile nu se ocupă, universităţile le redistribuie către ceilalţi candidaţi.#B (6) Candidaţii proveniţi din medii cu risc socioeconomic ridicat sau marginalizate din punct de vedere social - romi, absolvenţi ai liceelor din mediul rural sau din oraşe cu mai puţin de 10.000 de locuitori - pot beneficia de un număr de locuri bugetate garantate, în condiţiile legii. (7) Activităţile extracurriculare - ştiinţifice, tehnice, cultural-artistice şi sportive, precum şi cele pentru studenţii capabili de performanţe sunt finanţate de la bugetul statului, conform normelor stabilite de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. În acest scop se pot folosi şi alte surse de finanţare. (8) Prevederile alin. (6) se aplică şi în cazul taberelor de creaţie, sportive şi de odihnă ale studenţilor. (9) Statutul de student cu taxă se modifică în condiţiile stabilite de senatul universitar. (10) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului poate acorda anual burse pentru stagii de studii universitare şi postuniversitare în străinătate din fonduri constituite în acest scop. Aceste burse se obţin prin concurs organizat la nivel naţional. (11) La concursurile pentru obţinerea burselor prevăzute la alin. (10) pot participa studenţii şi absolvenţii instituţiilor de învăţământ superior de stat şi cei ai instituţiilor de învăţământ superior particular acreditate. (12) Cheltuielile de întreţinere a internatelor, a căminelor şi a cantinelor universităţilor se acoperă din veniturile proprii ale instituţiilor de învăţământ respective şi din subvenţii de la buget cu această destinaţie. (13) Tarifele practicate de universităţi pentru studenţi la cămine şi cantine sunt cel mult egale cu diferenţa dintre costurile de funcţionare, cuprinzând cheltuielile de personal, cheltuielile cu utilităţile, cheltuielile cu materiile prime şi consumabile şi cheltuielile de întreţinere curentă şi, respectiv, subvenţiile de la bugetul de stat. (14) În vederea asigurării transparenţei, universitatea de stat publică periodic balanţa de venituri şi cheltuieli pentru fiecare cămin studenţesc. (15) Pot fi acordate subvenţii pentru cazare şi studenţilor care aleg altă formă de cazare decât căminele instituţiilor de învăţământ superior. (16) Instituţiile de învăţământ superior de stat asigură, în limita resurselor financiare alocate pentru efectuarea practicii comasate a studenţilor, pe perioada prevăzută în planurile de învăţământ, cheltuielile de masă, cazare şi transport, în situaţiile în care practica se desfăşoară în afara centrului universitar respectiv. (17) Toate actele de studii eliberate de universitate, precum şi cele care atestă statutul de student (adeverinţe, carnete, legitimaţii) se eliberează în mod gratuit. #CIN *) 1. A se vedea şi:- Hotărârea Guvernului nr. 42/2017 pentru aprobarea Normelor metodologice privind acordarea facilităţilor de transport intern feroviar şi cu metroul pentru elevi şi studenţi; - Ordinul ministrului sănătăţii şi al ministrului educaţiei nr. 438/4629/2021 privind asigurarea asistenţei medicale a preşcolarilor, elevilor din unităţile de învăţământ preuniversitar şi studenţilor din instituţiile de învăţământ superior pentru menţinerea stării de sănătate a colectivităţilor şi pentru promovarea unui stil de viaţă sănătos. 2. Excepţii de la prevederile art. 205 sunt prevăzute în: - art. 4 alin. (1) din Legea nr. 95/2018 privind adoptarea unor măsuri în domeniul finanţării învăţământului (#M65). Menţionăm că, ulterior publicării legii indicate mai sus, art. 205 a fost modificat prin mai multe acte normative. Precizăm că excepţiile menţionate mai sus sunt reproduse în pct. 12.8 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. #B ART. 206 (1) Statul român acordă anual, prin hotărâre a Guvernului, un număr de burse pentru şcolarizarea studenţilor străini. Aceste burse sunt atribuite doar acelor universităţi şi programe de studii care îndeplinesc cele mai ridicate standarde de calitate, indiferent dacă sunt de stat sau particulare. #M18 (2) Din taxele de la studenţii şi cursanţii străini, încasate de instituţiile de învăţământ superior de stat, se virează la Ministerul Educaţiei Naţionale un cuantum de 5% din încasările în valută*). #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 3933/2017 privind aprobarea termenelor de plată şi a modalităţilor de raportare a cuantumului de 5% din încasările în valută provenite din taxele achitate de studenţii şi cursanţii străini instituţiilor de învăţământ superior de stat. #B CAPITOLUL XI Conducerea universităţilor SECŢIUNEA 1 Dispoziţii generale ART. 207(1) Structurile de conducere în instituţiile de învăţământ superior de stat sau particulare sunt: a) senatul universitar şi consiliul de administraţie, la nivelul universităţii; b) consiliul facultăţii; c) consiliul departamentului. (2) Funcţiile de conducere sunt următoarele: #M71 a) rectorul, prorectorii, directorul general administrativ, directorul general adjunct administrativ, la nivelul universităţii; #B b) decanul, prodecanii, la nivelul facultăţii; c) directorul de departament, la nivelul departamentului. #M23 (2^1) Funcţiile de conducere prevăzute la alin. (2) reprezintă funcţii în domeniul didactic a căror desfăşurare nu presupune prerogative de putere publică. (2^2) Funcţiile prevăzute la alin. (2) nu sunt funcţii publice de autoritate, activităţile din domeniul didactic specifice care se derulează prin intermediul acestora sunt, în principal, următoarele: a) îndeplinirea misiunii instituţiei de învăţământ superior de a genera şi de a transfera cunoaştere către societate; b) organizarea derulării programelor de studii al căror element central este asigurarea calităţii în scopul dezvoltării personale, al inserţiei profesionale a individului şi a satisfacerii nevoii de competenţă a mediului socioeconomic; c) organizarea procesului de obţinere a calificărilor corelate cu nevoile identificate pe piaţa muncii; d) gestionarea eficientă a activităţilor de învăţământ, cercetare, producţie sau transfer cognitiv şi tehnologic; e) realizarea şi implementarea de proiecte finanţate din surse interne sau externe universităţii; f) sprijinirea, în mod, adecvat a membrilor comunităţii universitare; g) derularea de acţiuni privind cooperarea internaţională a instituţiei de învăţământ superior; h) asigurarea libertăţii academice a personalului didactic, didactic auxiliar şi de cercetare, precum şi a drepturilor şi libertăţilor studenţilor; i) respectarea autonomiei universitare, a transparenţei deciziilor şi activităţilor, a echităţii şi eticii universitare; j) asigurarea şi gestionarea resurselor materiale şi umane, cu respectarea regimului juridic al conflictelor de interese şi a legislaţiei în vigoare; k) asigurarea, la nivelul instituţiei de învăţământ superior, a condiţiilor necesare desfăşurării activităţii de cercetare ştiinţifică, dezvoltare, inovare şitransfer tehnologic, prin creaţie individuală şi colectivă, în domeniul ştiinţelor, al ştiinţelor inginereşti, al artelor, al literelor, prin asigurarea performanţelor şi dezvoltării fizice şi sportive, precum şi valorificarea şi diseminarea rezultatelor acestora în vederea producerii, transmiterii şi valorificării cunoaşterii. #B (3) IOSUD este condusă de Consiliul pentru studiile universitare de doctorat, respectiv de directorul acestui consiliu. Funcţia de director al Consiliului pentru studiile universitare de doctorat este asimilată funcţiei de prorector. Procedura de numire a directorului Consiliului pentru studiile universitare de doctorat este stabilită de Codul studiilor universitare de doctorat. (4) La nivelul departamentului, directorul de departament şi membrii consiliului departamentului sunt aleşi prin votul universal, direct şi secret al tuturor cadrelor didactice şi de cercetare titulare. (5) La nivelul facultăţii, stabilirea structurilor şi a funcţiilor de conducere se face după următoarea procedură: a) componenţa membrilor consiliului facultăţii este de maximum 75% cadre didactice şi de cercetare, respectiv minimum 25% studenţi. Reprezentanţii cadrelor didactice şi de cercetare în consiliul facultăţii sunt aleşi prin votul universal, direct şi secret al tuturor cadrelor didactice şi de cercetare titulare din facultate, iar reprezentanţii studenţilor sunt aleşi prin vot universal, direct şi secret de către studenţii facultăţii; b) decanii sunt selectaţi prin concurs public, organizat de către rectorul universităţii la nivelul facultăţii. La concurs pot participa persoane din cadrul universităţii sau din orice facultate de profil din ţară ori din străinătate care, pe baza audierii în plenul consiliului facultăţii, au primit avizul acestuia de participare la concurs. Consiliul facultăţii are obligaţia de a aviza minimum 2 candidaţi; c) decanul îşi desemnează prodecanii după numirea de către rector; d) în universităţile multilingve şi multiculturale, cel puţin unul dintre prodecani se numeşte la propunerea cadrelor didactice aparţinând minorităţii naţionale din departamentul secţiei sau liniei de predare într-o limbă a minorităţilor naţionale, potrivit regulamentului liniei de studiu conform art. 135 alin. (2), cu excepţia cazului în care decanul provine de la secţia sau linia de studiu cu predare în limba minorităţii naţionale respective. Cadrele didactice aparţinând secţiei sau liniei de predare trebuie să propună cel puţin 3 candidaţi. (6) Consiliul şcolii doctorale se stabileşte prin votul universal, direct şi secret al conducătorilor de doctorat din şcoala doctorală respectivă. (7) Procesul de stabilire şi de alegere a structurilor şi funcţiilor de conducere la nivelul universităţii, al facultăţilor şi departamentelor trebuie să respecte principiul reprezentativităţii pe facultăţi, departamente, secţii/linii de predare, programe de studii, după caz, şi se stabileşte prin Carta universitară.(8) În cazul universităţilor confesionale, alegerea persoanelor în funcţiile de conducere se face cu avizul cultului fondator. #M103 ART. 208 (1) Senatul universitar este compus din 75% personal didactic şi de cercetare şi din 25% reprezentanţi ai studenţilor. Toţi membrii senatului universitar, fără excepţie, vor fi stabiliţi prin votul universal, direct şi secret al tuturor cadrelor didactice şi cercetătorilor titulari, respectiv al tuturor studenţilor. Fiecare facultate va avea reprezentanţi în senatul universitar, pe cote-părţi de reprezentare stipulate în Carta universitară. În instituţiile de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională, instructorii au un reprezentant în senatul universitar, din cota stabilită pentru personalul didactic şi de cercetare. În cazul universităţilor confesionale, organizarea senatului universitar se va face cu respectarea statutului şi specificului dogmatic şi canonic al cultului fondator. #B (2) Senatul universitar îşi alege, prin vot secret, un preşedinte care conduce şedinţele senatului universitar şi reprezintă senatul universitar în raporturile cu rectorul. (3) Senatul universitar stabileşte comisii de specialitate prin care controlează activitatea conducerii executive a instituţiei de învăţământ superior şi a consiliului de administraţie. Rapoartele de monitorizare şi de control sunt prezentate periodic şi discutate în senatul universitar, stând la baza rezoluţiilor senatului universitar. ART. 209 (1) Rectorul universităţilor de stat şi particulare se desemnează prin una dintre următoarele modalităţi: a) pe baza unui concurs public, în baza unei metodologii aprobate de senatul universitar nou-ales, conformă cu prezenta lege; sau b) prin votul universal, direct şi secret al tuturor cadrelor didactice şi de cercetare titulare din cadrul universităţii şi al reprezentanţilor studenţilor din senatul universitar şi din consiliile facultăţilor. (2) Modalitatea de desemnare a rectorului, dintre cele prevăzute la alin. (1), se stabileşte cu minimum 6 luni înainte de fiecare desemnare a rectorului, prin votul universal, direct şi secret al tuturor cadrelor didactice şi de cercetare titulare din cadrul universităţii şi al reprezentanţilor studenţilor din senatul universitar şi din consiliile facultăţilor. ART. 210 (1) În cazul în care modalitatea aleasă pentru desemnarea rectorului este cea pe baza unui concurs public, procedura de desemnare este cea prevăzută de prezentul articol.(2) Senatul universitar nou-ales stabileşte o comisie de selecţie şi de recrutare a rectorului formată, în proporţie de 50%, din membri ai universităţii şi, în proporţie de 50%, din personalităţi ştiinţifice şi academice din afara universităţii, din ţară şi din străinătate. Această comisie conţine minimum 12 membri, dintre care cel puţin un reprezentant al studenţilor sau un absolvent al universităţii desemnat de către studenţii din senatul universitar, conform Cartei universitare. De asemenea, senatul universitar nou-ales elaborează şi aprobă metodologia de avizare, de selecţie şi de recrutare a rectorului, conform legii. (3) Concursul public pentru desemnarea rectorului se desfăşoară în baza metodologiei prevăzute la alin. (2). Comisia de concurs este comisia de selecţie şi recrutare prevăzută la alin. (2). (4) La concursul de ocupare a funcţiei de rector pot participa personalităţi ştiinţifice sau academice din ţară şi din străinătate care, pe baza audierii în plenul senatului universitar nou-ales, au obţinut avizul de participare la concurs din partea acestuia. Avizul se acordă numai pe baza votului majorităţii simple a membrilor senatului universitar nou-ales. Senatul universitar nou-ales are obligaţia de a aviza minimum 2 candidaţi. Candidaţii avizaţi de senatul universitar nou-ales participă apoi la concursul organizat conform alin. (3). ART. 211 (1) Rectorul, desemnat conform art. 209, este confirmat prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, în termen de 30 de zile de la data selecţiei. După emiterea ordinului de confirmare, rectorul poate semna acte oficiale, înscrisuri, acte financiare/contabile, diplome şi certificate. (2) Rectorul confirmat de ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, pe baza consultării senatului universitar, îşi numeşte prorectorii. În universităţile multilingve şi multiculturale cel puţin unul dintre prorectori este numit de către rector la propunerea cadrelor didactice aparţinând minorităţilor naţionale din departamentul secţiei sau liniei de predare într-o limbă a minorităţilor naţionale, cu excepţia cazului în care rectorul provine de la secţia sau linia de studiu cu predare în limba minorităţii naţionale respective. Cadrele didactice aparţinând secţiei sau liniei de predare trebuie să propună cel puţin 3 candidaţi. (3) Rectorul confirmat de ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului încheie cu senatul universitar un contract de management, cuprinzând criteriile şi indicatorii de performanţă managerială, drepturile şi obligaţiile părţilor contractuale. #M7 (3^1) În cazul exercitării unei funcţii de membru al Guvernului sau de secretar de stat, rectorul are obligaţia de a se suspenda din funcţie pe perioada exercitării respectivei demnităţi. #B(4) Decanii sunt selectaţi prin concurs public organizat de noul rector şi validat de senatul universitar. La concurs pot participa candidaţii avizaţi de consiliul facultăţii cu votul majorităţii simple a membrilor acestuia şi pe baza unei metodologii specifice elaborate de senatul universitar. Consiliul facultăţii validează cel puţin 2 candidaţi. (5) Menţinerea în funcţie a directorului general administrativ se face pe baza acordului scris al acestuia de susţinere executivă a planului managerial al noului rector. #M23 (6) Consiliul de administraţie al universităţilor de stat este format din rector, prorectorii, decanii, directorul general administrativ şi un reprezentant al studenţilor. În cadrul universităţilor unde salariaţii sunt organizaţi în sindicat, un reprezentant al acestuia participă, în calitate de observator, la şedinţele consiliului de administraţie. #B (7) Consiliul de administraţie al universităţilor particulare este numit de către fondatori. ART. 212 (1) Rectorul confirmat al universităţii de stat încheie un contract instituţional cu ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (2) Rectorul poate fi demis de către senatul universitar, în condiţiile specificate prin contractul de management şi Carta universitară. (3) Ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului poate revoca din funcţie rectorul în condiţiile art. 125. SECŢIUNEA a 2-a Atribuţiile senatului universitar, ale rectorului, ale consiliului de administraţie, ale decanului şi ale şefului de departament ART. 213 (1) Senatul universitar reprezintă comunitatea universitară şi este cel mai înalt for de decizie şi deliberare la nivelul universităţii. (2) Atribuţiile senatului universitar sunt următoarele: a) garantează libertatea academică şi autonomia universitară; b) elaborează şi adoptă, în urma dezbaterii cu comunitatea universitară, Carta universitară; c) aprobă planul strategic de dezvoltare instituţională şi planurile operaţionale, la propunerea rectorului; d) aprobă, la propunerea rectorului şi cu respectarea legislaţiei în vigoare, structura, organizarea şi funcţionarea universităţii;e) aprobă proiectul de buget şi execuţia bugetară; f) elaborează şi aprobă Codul de asigurare a calităţii şi Codul de etică şi deontologie profesională universitară; g) adoptă Codul universitar al drepturilor şi obligaţiilor studentului, cu respectarea prevederilor Codului drepturilor şi obligaţiilor studentului; h) aprobă metodologiile şi regulamentele privind organizarea şi funcţionarea universităţii; i) încheie contractul de management cu rectorul; j) controlează activitatea rectorului şi a consiliului de administraţie prin comisii specializate; k) validează concursurile publice pentru funcţiile din consiliul de administraţie; l) aprobă metodologia de concurs şi rezultatele concursurilor pentru angajarea personalului didactic şi de cercetare şi evaluează periodic resursa umană; m) aprobă, la propunerea rectorului, sancţionarea personalului cu performanţe profesionale slabe, în baza unei metodologii proprii şi a legislaţiei în vigoare; n) îndeplineşte alte atribuţii, conform Cartei universitare. (3) Componenţa şi mărimea senatului universitar sunt stabilite prin Carta universitară, astfel încât să se asigure eficienţa decizională şi reprezentativitatea comunităţii academice. #M23 (4) Mandatul senatului universitar este de 4 ani. Durata mandatului unui membru al senatului universitar este de 4 ani. Pentru studenţi, durata mandatului se reglementează prin Carta universitară. #B (5) Senatul universitar poate fi convocat de rector sau la cererea a cel puţin o treime dintre membrii senatului universitar. (6) Rectorul reprezintă legal universitatea în relaţiile cu terţii şi realizează conducerea executivă a universităţii. Rectorul este ordonatorul de credite al universităţii. Rectorul are următoarele atribuţii: a) realizează managementul şi conducerea operativă a universităţii, pe baza contractului de management; b) negociază şi semnează contractul instituţional cu Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului; c) încheie contractul de management cu senatul universitar; d) propune spre aprobare senatului universitar structura şi reglementările de funcţionare ale universităţii; e) propune spre aprobare senatului universitar proiectul de buget şi raportul privind execuţia bugetară; f) prezintă senatului universitar, în luna aprilie a fiecărui an, raportul prevăzut la art. 130 alin. (2). Senatul universitar validează raportul menţionat, în bazareferatelor realizate de comisiile sale de specialitate. Aceste documente sunt publice; g) conduce consiliul de administraţie; h) îndeplineşte alte atribuţii stabilite de senatul universitar, în conformitate cu contractul de management, Carta universitară şi legislaţia în vigoare. #M23 (7) Durata mandatului de rector este de 4 ani. O persoană nu poate ocupa funcţia de rector la aceeaşi instituţie de învăţământ superior pentru mai mult de două mandate succesive, complete. #B (8) Atribuţiile prorectorilor, numărul şi durata mandatelor acestora se stabilesc prin Carta universitară. (9) Decanul reprezintă facultatea şi răspunde de managementul şi conducerea facultăţii. Decanul prezintă anual un raport consiliului facultăţii privind starea facultăţii. Decanul conduce şedinţele consiliului facultăţii şi aplică hotărârile rectorului, consiliului de administraţie şi senatului universitar. Atribuţiile decanului sunt stabilite în conformitate cu prevederile Cartei universitare şi cu legislaţia în vigoare. (10) Consiliul facultăţii reprezintă organismul decizional şi deliberativ al facultăţii. Consiliul facultăţii are următoarele atribuţii: a) aprobă, la propunerea decanului, structura, organizarea şi funcţionarea facultăţii; b) aprobă programele de studii gestionate de facultate; c) controlează activitatea decanului şi aprobă rapoartele anuale ale acestuia privind starea generală a facultăţii, asigurarea calităţii şi respectarea eticii universitare la nivelul facultăţii; d) îndeplineşte alte atribuţii, stabilite prin Carta universitară sau aprobate de senatul universitar şi în conformitate cu legislaţia în vigoare. (11) Directorul de departament realizează managementul şi conducerea operativă a departamentului. În exercitarea acestei funcţii, el este ajutat de consiliul departamentului, conform Cartei universitare. Directorul de departament răspunde de planurile de învăţământ, de statele de funcţii, de managementul cercetării şi al calităţii şi de managementul financiar al departamentului. (12) Selecţia, angajarea, evaluarea periodică, formarea, motivarea şi încetarea relaţiilor contractuale de muncă ale personalului sunt de răspunderea directorului de departament, a conducătorului şcolii doctorale sau a decanului, conform prevederilor Cartei universitare. (13) Consiliul de administraţie al universităţii asigură, sub conducerea rectorului sau a unei alte persoane desemnate prin Carta universitară, în cazul universităţilor particulare şi confesionale particulare, conducerea operativă a universităţii şi aplicădeciziile strategice ale senatului universitar. De asemenea, consiliul de administraţie: a) stabileşte în termeni operaţionali bugetul instituţional; b) aprobă execuţia bugetară şi bilanţul anual; c) aprobă propunerile de scoatere la concurs a posturilor didactice şi de cercetare; d) avizează propunerile de programe noi de studii şi formulează propuneri către senatul universitar de terminare a acelor programe de studii care nu se mai încadrează în misiunea universităţii sau care sunt ineficiente academic şi financiar; e) aprobă operaţiunile financiare care depăşesc plafoanele stabilite de senatul universitar, în universităţile de stat, respectiv de fondatori, în universităţile particulare; f) propune senatului universitar strategii ale universităţii pe termen lung şi mediu şi politici pe domenii de interes ale universităţii. (14) Studenţii au cel puţin un reprezentant în comisiile de etică, de cazări, de asigurare a calităţii, precum şi în alte comisii cu caracter social. ART. 214 (1) Funcţiile de conducere de rector, de prorector, de decan, de prodecan, de director de departament sau de unitate de cercetare-dezvoltare, proiectare, microproducţie nu se cumulează. #M23 (2) În cazul vacantării unui loc în funcţiile de conducere, se procedează la alegeri parţiale, în cazul directorului de departament, sau se organizează concurs public, potrivit Cartei universitare, în termen de maximum 3 luni de la data vacantării. Modalitatea de desemnare a rectorului, dintre cele prevăzute la art. 209 alin. (1), stabilită cu ocazia alegerilor generale, se menţine valabilă. #B (3) Numărul de prorectori şi de prodecani din instituţiile de învăţământ superior se stabileşte prin Carta universitară. (4) Atribuţiile şi competenţele structurilor şi ale funcţiilor de conducere din învăţământul superior sunt stabilite prin Carta universitară a instituţiei, potrivit legii. Hotărârile senatelor universitare, ale consiliilor facultăţilor şi ale departamentelor se iau cu votul majorităţii membrilor prezenţi, dacă numărul celor prezenţi reprezintă cel puţin două treimi din numărul total al membrilor. Membrii acestor structuri de conducere au drept de vot deliberativ egal. (5) Structura administrativă a universităţii este condusă de către un director administrativ şi este organizată pe direcţii. Postul de director general administrativ se ocupă prin concurs organizat de consiliul de administraţie al instituţiei de învăţământ superior. Preşedintele comisiei de concurs este rectorul instituţiei. Din comisie face parte, în mod obligatoriu, un reprezentant al Ministerului Educaţiei,Cercetării, Tineretului şi Sportului. Validarea concursului se face de către senatul universitar, iar numirea pe post, de către rector. (6) Unităţile de cercetare-dezvoltare sunt conduse de directori ai unităţilor respective, potrivit Cartei universitare. (7) Prin Carta universitară, universitatea îşi poate dezvolta structuri consultative formate din reprezentanţi ai mediului economic şi personalităţi din mediul academic, cultural şi profesional extern. #M7 ART. 215 *** Abrogat #B SECŢIUNEA a 3-a Rolul statului în învăţământul superior ART. 216 (1) Statul îşi exercită atribuţiile în domeniul învăţământului superior prin intermediul Parlamentului, Guvernului şi Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (2) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului are următoarele atribuţii principale: a) propune politicile şi strategiile naţionale pentru învăţământul superior, ca parte a Ariei europene a învăţământului superior; b) elaborează reglementările de organizare şi funcţionare a sistemului de învăţământ superior; c) monitorizează şi verifică direct sau prin organismele abilitate în acest sens respectarea reglementărilor privind organizarea şi funcţionarea învăţământului superior, cercetarea universitară, managementul financiar, etica universitară şi asigurarea calităţii în învăţământul superior; d) gestionează procesul de evaluare periodică, de clasificare a universităţilor şi de ierarhizare a programelor de studii ale acestora; e) controlează gestionarea RMUR; #M71 e^1) gestionează modalitatea de utilizare a formularelor actelor de studii şi a documentelor şcolare, prin avizarea necesarului acestor formulare şi prin comandarea în vederea tipăririi acestora, în baza înregistrărilor din RMUR, şi controlează, periodic, modul de folosire a acestora de către instituţiile de învăţământ superior şi Academia Română; #B f) organizează recunoaşterea şi echivalarea diplomelor şi certificatelor conform normelor interne şi în conformitate cu normele europene; elaborează metodologiaprin care se pot recunoaşte automat diplomele şi certificatele obţinute în universităţi din statele membre ale Uniunii Europene, ale Spaţiului Economic European şi în Confederaţia Elveţiană, precum şi în universităţi de prestigiu din alte state, pe baza unei liste*) aprobate şi reactualizate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului; organizează recunoaşterea automată a funcţiilor didactice universitare şi a calităţii de conducător de doctorat, conform unei metodologii proprii; încasează sume, în lei sau în valută, pentru recunoaşterea şi echivalarea diplomelor şi certificatelor şi pentru vizarea actelor de studii; g) elaborează şi propune proiectul de buget pentru învăţământul superior, ca parte a bugetului educaţiei şi bugetului cercetării; h) verifică şi gestionează sistemul de indicatori statistici de referinţă pentru învăţământul superior şi bazele de date corespunzătoare pentru monitorizarea şi prognozarea evoluţiei învăţământului superior în raport cu piaţa muncii; i) susţine realizarea de studii şi de cercetări în învăţământul superior; #M78 j) publică anual, până la data de 31 decembrie, un raport privind starea învăţământului superior, în care sunt prezentate inclusiv direcţiile şi priorităţile de dezvoltare a învăţământului superior. #CIN *) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării nr. 5665/2020 privind aprobarea listei universităţilor de prestigiu din alte state. #B ART. 217 (1) Pentru exercitarea atribuţiilor sale, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului constituie registre de experţi şi se sprijină pe organisme consultative, la nivel naţional, alcătuite pe criterii de prestigiu profesional şi moral: Consiliul Naţional de Statistică şi Prognoză a Învăţământului Superior (CNSPIS), Consiliul Naţional de Atestare a Titlurilor, Diplomelor şi Certificatelor Universitare (CNATDCU), Consiliul Naţional al Cercetării Ştiinţifice (CNCS), Colegiul consultativ pentru cercetare-dezvoltare şi inovare (CCCDI), Consiliul Naţional pentru Finanţarea Învăţământului Superior (CNFIS), Consiliul Naţional al Bibliotecilor Universitare (CNBU), Consiliul de etică şi management universitar (CEMU) şi Consiliul Naţional de Etică a Cercetării Ştiinţifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării (CNECSDTI). Din aceste organisme pot face parte cadre didactice şi cercetători, având cel puţin titlul de conferenţiar sau de cercetător ştiinţific II ori titluri echivalente obţinute în străinătate, membri ai Academiei Române şi ai unor instituţii de cultură, precum şi un membru student în CEMU şi CNCU şi un student cu statut de observator în CNFIS, sau reprezentanţi ai mediului de afaceri în CCCDI sau, ca observatori, în CNFIS.(2) Consiliile prevăzute la alin. (1) beneficiază de un secretariat tehnic care se constituie şi funcţionează prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (3) Înfiinţarea, regulamentele de organizare şi funcţionare, structura şi componenţa organismelor specializate prevăzute la alin. (1) se stabilesc prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, conform legii. Bugetele acestor organisme sunt gestionate prin Unitatea executivă pentru finanţarea învăţământului superior, a cercetării, dezvoltării şi inovării (UEFISCDI) şi se constituie pe bază contractuală între Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi UEFISCDI sau din alte surse legal constituite, gestionate de UEFISCDI. #M27 (3^1) Prin excepţie de la includerea în bugetul aferent Consiliului Naţional de Atestare a Titlurilor, Diplomelor şi Certificatelor Universitare (CNATDCU), a taxei pentru organizarea procesului de evaluare a tezelor de abilitare - gestionat de UEFISCDI, conform prevederilor alin. (3), stabilirea taxei se realizează, după caz, de către Senatul universităţii la propunerea consiliului de administraţie, respectiv de către prezidiul Academiei Române. Încasarea acestei taxe se efectuează, după caz, de către instituţiile de învăţământ superior organizatoare de studii universitare de doctorat sau de către Academia Română. #B (4) CNCS se constituie prin reorganizarea, prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, a Consiliului Naţional al Cercetării Ştiinţifice din Învăţământul Superior. ART. 218 (1) Consiliul Naţional de Statistică şi Prognoză a Învăţământului Superior are ca atribuţii principale elaborarea şi actualizarea permanentă a indicatorilor de monitorizare a învăţământului superior şi prognoza evoluţiei acestuia în raport cu dinamica pieţei muncii. Acest consiliu publică anual datele corespunzătoare acestor indicatori. (2) Consiliul de Etică şi Management Universitar se pronunţă asupra litigiilor de etică universitară şi are ca principale atribuţii: a) monitorizarea punerii în aplicare a politicilor de etică universitară la nivelul sistemului de învăţământ superior; b) auditarea comisiilor de etică din universităţi şi prezentarea unui raport anual privind etica universitară. Acest raport se face public; c) constatarea încălcării de către o instituţie de învăţământ superior a obligaţiilor prevăzute de prezenta lege; d) elaborarea şi publicarea Codului de referinţă al eticii şi deontologiei universitare, care este un document public. În arbitrarea litigiilor, Consiliul deEtică şi Management Universitar se bazează pe principiile şi procedurile elaborate în acest document. (3) Consiliul Naţional de Etică a Cercetării Ştiinţifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării este organismul prevăzut de Legea nr. 206/2004 privind buna conduită în cercetarea ştiinţifică, dezvoltarea tehnologică şi inovare, cu modificările şi completările ulterioare. ART. 219 (1) CNATDCU are următoarele atribuţii: #M42 a) propune un set de standarde minimale necesare şi obligatorii pentru conferirea titlurilor didactice din învăţământul superior, a gradelor profesionale de cercetare-dezvoltare, a calităţii de conducător de doctorat şi a atestatului de abilitare. Aceste standarde se adoptă prin ordin al ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice*). Standardele minimale de acceptare de către CNATDCU a dosarului pentru obţinerea atestatului de abilitare nu depind de funcţia didactică sau gradul profesional al candidatului; #B b) propune metodologia-cadru prevăzută la art. 295 alin. (1); c) verifică anual, la solicitarea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului sau din proprie iniţiativă, modul de desfăşurare a concursurilor pentru ocuparea posturilor didactice şi de cercetare din universităţi. Raportul de verificare instituţională este prezentat ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, specificând concluzii bazate pe date şi documente; d) prezintă un raport anual Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului privind resursa umană pentru activităţile didactice şi de cercetare din învăţământul superior, în baza unor indicatori specifici. Acest raport este public; e) alte atribuţii stabilite prin lege sau prin regulamentul de organizare şi funcţionare. (2) CNFIS are următoarele atribuţii principale: a) propune metodologia de finanţare a universităţilor şi stabileşte costul mediu per student echivalent pe cicluri şi domenii de studii; b) verifică periodic, la solicitarea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului sau din proprie iniţiativă, realizarea proiectelor de dezvoltare instituţională şi eficienţa gestionării fondurilor publice de către universităţi şi face propuneri pentru finanţarea complementară a universităţilor pe bază de proiecte instituţionale; c) prezintă anual Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului un raport privind starea finanţării învăţământului superior şi măsurile de optimizare ce se impun. Acest raport este public. (3) CNCS are următoarele atribuţii principale:a) stabileşte standardele, criteriile şi indicatorii de calitate pentru cercetarea ştiinţifică, aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului; b) auditează periodic, la solicitarea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului sau din proprie iniţiativă, cercetarea ştiinţifică universitară ori din unităţile de cercetare-dezvoltare; c) gestionează programe de cercetare şi procese de evaluare a proiectelor de cercetare care sunt propuse pentru finanţare competitivă; d) prezintă anual Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului un raport privind starea cercetării ştiinţifice în învăţământul superior şi performanţele universităţilor. Raportul este public şi va fi afişat pe site-ul CNCS. (4) Consiliul Naţional al Bibliotecilor Universitare (CNBU) are în atribuţii elaborarea strategiei de dezvoltare, evaluare periodică şi coordonarea sistemului de biblioteci din învăţământul superior. #CIN *) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice nr. 6129/2016 privind aprobarea standardelor minimale necesare şi obligatorii pentru conferirea titlurilor didactice din învăţământul superior, a gradelor profesionale de cercetare-dezvoltare, a calităţii de conducător de doctorat şi a atestatului de abilitare. #B ART. 220 (1) Pentru monitorizarea eficienţei manageriale, a echităţii şi a relevanţei învăţământului superior pentru piaţa muncii, se stabileşte, în termen de maximum 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei legi, un sistem de indicatori statistici de referinţă pentru învăţământul superior, corelat cu sistemele de indicatori statistici de referinţă la nivel european din domeniu. (2) Sistemul de indicatori va fi elaborat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, prin consultarea Consiliului Naţional de Statistică şi Prognoză a Învăţământului Superior (CNSPIS), a ARACIS, a CNCS, a CNFIS, a CNATDCU şi a Autorităţii Naţionale pentru Calificări, şi se aprobă prin hotărâre a Guvernului. Raportul anual privind starea învăţământului superior se bazează pe indicatorii prevăzuţi la alin. (1). ART. 221 (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului îşi realizează atribuţiile în domeniul cercetării prin Autoritatea Naţională de Cercetare Ştiinţifică, conform legii. #M42(2) În exercitarea atribuţiilor sale, Ministerul Educaţiei Naţionale şi Cercetării Ştiinţifice colaborează cu Consiliul Naţional al Rectorilor sau cu alte structuri asociative ale universităţilor, cu autorităţi şi asociaţii profesionale şi ştiinţifice naţionale şi internaţionale reprezentative, federaţii sindicale reprezentative la nivel de sector de activitate învăţământ superior şi cercetare, precum şi cu federaţii studenţeşti legal constituite la nivel naţional. Reprezentanţii acestor structuri sunt parteneri de dialog social. #B CAPITOLUL XII Finanţarea şi patrimoniul universităţilor SECŢIUNEA 1 Dispoziţii generale ART. 222 (1) Învăţământul universitar de stat este gratuit pentru cifra de şcolarizare aprobată anual de Guvern şi cu taxă, în condiţiile legii. (2) În învăţământul universitar de stat gratuit se pot percepe taxe pentru: depăşirea duratei de şcolarizare prevăzute de lege, admiteri, înmatriculări, reînmatriculări, repetarea examenelor şi a altor forme de verificare, care depăşesc prevederile planului de învăţământ. De asemenea, se pot percepe taxe şi pentru activităţi neincluse în planul de învăţământ, conform metodologiei aprobate de senatul universitar. (3) Finanţarea învăţământului superior de stat se asigură din fonduri publice, în concordanţă cu următoarele cerinţe: a) considerarea dezvoltării învăţământului superior ca responsabilitate publică şi a învăţământului, în general, ca prioritate naţională; b) asigurarea calităţii învăţământului superior la nivelul standardelor din Spaţiul European al Învăţământului Superior pentru pregătirea resurselor umane şi dezvoltarea personală ca cetăţeni ai unei societăţi democratice bazate pe cunoaştere; c) profesionalizarea resurselor umane în concordanţă cu diversificarea pieţei muncii; d) dezvoltarea învăţământului superior şi a cercetării ştiinţifice şi creaţiei artistice universitare pentru integrarea la vârf în viaţa ştiinţifică mondială. (4) Execuţia bugetară anuală a instituţiilor de învăţământ superior de stat se face publică. (5) Finanţarea învăţământului superior de stat poate fi realizată pe bază de contract şi prin contribuţia altor ministere, pentru acele instituţii de învăţământsuperior care pregătesc specialişti în funcţie de cerinţele ministerelor respective, precum şi prin alte surse, inclusiv împrumuturi şi ajutoare externe. (6) Toate resursele de finanţare ale universităţilor de stat sunt venituri proprii. #M53 (6^1) Statul sprijină învăţământul teologic pastoral acreditat din instituţiile de învăţământ superior confesional pentru programul de studii universitare de licenţă de teologie pastorală în cazul în care, în cadrul învăţământului superior de stat, nu există învăţământ teologic pastoral specific cultului respectiv, recunoscut drept cult conform Legii nr. 489/2006, republicată. #B (7) Statul poate sprijini învăţământul superior particular acreditat. (8) Instituţiile de învăţământ superior de stat şi particulare pot primi donaţii din ţară şi din străinătate, în conformitate cu prevederile legale în vigoare. ART. 223*) (1) Instituţiile de învăţământ superior de stat funcţionează ca instituţii finanţate din fondurile alocate de la bugetul de stat, venituri extrabugetare şi din alte surse, potrivit legii. #M85 (2) Veniturile acestor instituţii se compun din sume alocate de la bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale, pe bază de contract, pentru finanţarea de bază, finanţarea complementară şi finanţarea suplimentară, realizarea de obiective de investiţii, fonduri alocate pe bază competiţională pentru dezvoltare instituţională, fonduri alocate pe bază competiţională pentru incluziune, burse şi protecţia socială a studenţilor, fonduri destinate cluburilor sportive universitare, precum şi din venituri proprii, dobânzi, donaţii, sponsorizări şi taxe percepute în condiţiile legii de la persoane fizice şi juridice, române sau străine, şi din alte surse. Aceste venituri sunt utilizate de instituţiile de învăţământ superior, în condiţiile autonomiei universitare, în vederea realizării obiectivelor care le revin în cadrul politicii statului din domeniul învăţământului şi cercetării ştiinţifice universitare. #M119 (2^1) **) Instituţiile de învăţământ superior pot utiliza sumele din finanţarea de bază, într-un procent de maximum 10% din valoarea acesteia, pentru cheltuieli de investiţii, în beneficiul comunităţilor academice. #B (3) Finanţarea suplimentară se acordă din fonduri publice de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului pentru a stimula excelenţa instituţiilor şi a programelor de studii, atât din cadrul universităţilor de stat, cât şi al celor particulare. Finanţarea suplimentară se acordă conform prevederilor art. 197 lit. a).(4) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului asigură finanţarea de bază pentru universităţile de stat, prin granturi de studii calculate pe baza costului mediu per student echivalent, per domeniu, per cicluri de studiu şi per limbă de predare. Granturile de studii vor fi alocate prioritar spre acele domenii care asigură dezvoltarea sustenabilă şi competitivă a societăţii, iar în interiorul domeniului, prioritar, celor mai bine plasate programe în ierarhia calităţii acestora, numărul de granturi de studii alocate unui program variind în funcţie de poziţia programului în această ierarhie. (5) Finanţarea de bază este multianuală, asigurându-se pe toată durata unui ciclu de studii. (6) Finanţarea complementară se realizează de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului prin: a) subvenţii pentru cazare şi masă; b) fonduri alocate pe bază de priorităţi şi norme specifice pentru dotări şi alte cheltuieli de investiţii şi reparaţii capitale; c) fonduri alocate pe baze competiţionale pentru cercetarea ştiinţifică universitară; #M85 d) fonduri alocate pentru cluburile sportive universitare; #M119 e) fonduri alocate pentru institutele de cercetare-dezvoltare şi pentru staţiunile de cercetare-dezvoltare care funcţionează în structura instituţiilor de învăţământ superior. #B (7) Finanţarea instituţiilor de învăţământ superior de stat se face pe bază de contract încheiat între Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi instituţia de învăţământ superior respectivă, după cum urmează: a) contract instituţional pentru finanţarea de bază, pentru fondul de burse şi protecţie socială a studenţilor, pentru fondul de dezvoltare instituţională, precum şi pentru finanţarea de obiective de investiţii; #M85 b) contract complementar pentru finanţarea reparaţiilor capitale, a dotărilor şi a altor cheltuieli de investiţii, subvenţii pentru cazare şi masă, precum şi fonduri pentru finanţarea cluburilor sportive universitare; #B c) contractele instituţionale şi complementare sunt supuse controlului periodic efectuat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi CNFIS. #M119 (8) Finanţarea cercetării ştiinţifice universitare se face în conformitate cu prevederile metodologiei privind finanţarea cercetării ştiinţifice universitare dincadrul instituţiilor de învăţământ superior de stat, aprobată prin ordin al ministrului educaţiei, emis anual. #B (9) Fondurile pentru burse şi protecţie socială a studenţilor se alocă în funcţie de numărul de studenţi de la învăţământul cu frecvenţă, fără taxă de studii. #M51 (9^1) Cuantumul alocat pentru constituirea fondului de burse şi protecţie socială a studenţilor este de 201 lei/lună/pe toată durata anului universitar (12 luni)/student de la învăţământul cu frecvenţă, fără taxă de studii. #M45 (9^2) Modificarea cuantumului prevăzut la alin. (9^1) se face prin hotărâre a Guvernului. #B (10) Studenţii beneficiază de burse de performanţă sau de merit, pentru stimularea excelenţei, precum şi de burse sociale, pentru susţinerea financiară a studenţilor cu venituri reduse. Cuantumul minim al burselor sociale se propune anual de către CNFIS, ţinând cont de faptul că acestea trebuie să acopere cheltuielile minime de masă şi cazare. (11) Universităţile pot suplimenta fondul de burse prin venituri proprii extrabugetare. #M27 (12) Prin contractele instituţionale şi contractele complementare se realizează distribuirea fondurilor de la bugetul de stat pentru instituţiile de învăţământ superior. Finanţarea suplimentară se alocă prin contractul instituţional, iar finanţarea complementară prevăzută la alin. (6) lit. a) şi b) se aprobă de către ministrul educaţiei şi cercetării ştiinţifice. #B (13) Rectorii universităţilor de stat, prin contractul instituţional încheiat cu Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, sunt direct responsabili de alocarea resurselor instituţiei, prioritar spre departamentele şi structurile cele mai performante. #M119 (14) Instituţiile de învăţământ superior de stat pot aloca fonduri pentru cluburile sportive universitare, pentru institutele de cercetare-dezvoltare şi pentru staţiunile de cercetare-dezvoltare şi pot pune la dispoziţia acestora baza materială a universităţii, în mod gratuit. #M85 (15) Cluburile sportive universitare pot pune baza materială proprie la dispoziţia universităţilor, în mod gratuit.(16) Instituţiile de învăţământ superior de stat pot prelua în subordinea lor cluburi sportive, caz în care devin ordonatori secundari de credite. #M119 (17) Instituţiile de învăţământ superior de stat, pe baza hotărârii senatului universitar, pot înfiinţa sau prelua institute de cercetare-dezvoltare şi staţiuni de cercetare-dezvoltare, după cum urmează: a) în cadrul acestora, ca structuri fără personalitate juridică; b) în subordinea acestora, caz în care instituţiile de învăţământ superior de stat devin ordonatori secundari de credite. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 223 au fost acordate prin: - art. II din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 58/2014 privind stabilirea unor măsuri financiare şi pentru modificarea unor acte normative (#M24); - art. 13 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 74/2014 cu privire la rectificarea bugetului de stat pe anul 2014 şi unele măsuri bugetare (#M25); - art. 47 din Ordonanţa Guvernului nr. 20/2015 cu privire la rectificarea bugetului de stat pe anul 2015 (#M33); - art. 15 alin. (3) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 83/2017 cu privire la rectificarea bugetului de stat pe anul 2017 (#M57), cu modificările ulterioare; - art. 35 alin. (2) din Legea bugetului de stat pe anul 2018 nr. 2/2018 (#M60). Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în pct. 12.2 - 12.5 şi pct. 12.7 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. **) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei nr. 4469/2021 privind aprobarea Metodologiei de punere în aplicare a prevederilor art. 223 alin. (2^1) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011. #M67 ART. 224*) (1) Statul român poate acorda anual burse pentru sprijinirea românilor de pretutindeni, care doresc să studieze în cadrul unităţilor şi instituţiilor de învăţământ superior de stat din România, pe baza metodologiilor aprobate, prin ordin comun al ministrului educaţiei naţionale, ministrului pentru românii de pretutindeni şi ministrului afacerilor externe. (2) Statul român poate acorda, anual, burse pentru cetăţenii străini care doresc să studieze în cadrul unităţilor şi instituţiilor de învăţământ superior de stat din România, astfel: a) în baza unor acorduri bilaterale; b) în baza ofertei unilaterale a statului român; c) la propunerea altor ministere prin hotărâre a Guvernului.(3) Numărul de burse prevăzute la alin. (1) şi alin. (2) se aprobă, anual, prin hotărâre a Guvernului privind cifrele de şcolarizare. (4) Condiţiile de şcolarizare a românilor de pretutindeni şi a cetăţenilor străini, inclusiv, condiţiile de finanţare, se stabilesc prin hotărâre a Guvernului. (5) Instituţiile de învăţământ superior pot acorda burse românilor de pretutindeni şi cetăţenilor străini, în conformitate cu metodologiile proprii. #CIN *) Conform art. I şi art. II din Legea nr. 167/2022 (#M141), începând cu anul universitar 2023 - 2024, la articolul 224, după alineatul (5) se introduc două noi alineate, alineatele (6) şi (7), cu următorul cuprins: #M141 "(6) Cuantumul minim al burselor românilor de pretutindeni prevăzute la alin. (1) este egal cu valoarea burselor sociale acordate studenţilor români de la ciclurile de studii universitare de licenţă şi masterat, respectiv cu valoarea bursei pentru studii doctorale pentru studenţii de la ciclul de studii universitare de doctorat. (7) Bursele românilor de pretutindeni se acordă pe toată durata anului calendaristic, inclusiv pe perioada vacanţei de vară, iar beneficiarii acestora pot primi şi burse pentru performanţe academice, în aceleaşi condiţii cu studenţii cetăţeni români." #B ART. 225 (1) Programele de studii de master şi doctorat în ştiinţe şi tehnologii avansate, cele care se desfăşoară în limbi de circulaţie internaţională, precum şi doctoratele în cotutelă cu universităţi de prestigiu din străinătate beneficiază de finanţare preferenţială, acordată conform propunerilor CNFIS. (2) Fondurile rămase la sfârşitul anului din execuţia bugetului prevăzut în contractul instituţional şi complementar, precum şi fondurile aferente cercetării ştiinţifice universitare şi veniturile extrabugetare rămân la dispoziţia universităţilor şi se cuprind în bugetul de venituri şi cheltuieli al instituţiei, fără vărsăminte la bugetul de stat şi fără afectarea alocaţiilor de la bugetul de stat pentru anul următor. ART. 226 (1) Universităţile de stat sau particulare au patrimoniu propriu, pe care îl gestionează conform legii. (2) Drepturile pe care le au universităţile asupra bunurilor din patrimoniul propriu pot fi drepturi reale, după caz, drept de proprietate sau dezmembrăminte ale acestuia, uz, uzufruct, servitute şi superficie, potrivit dispoziţiilor Codului civil, drept de folosinţă dobândit prin închiriere, concesiune, comodat şi altele asemenea ori drept de administrare, în condiţiile legii.(3) În patrimoniul universităţilor pot exista şi drepturi de creanţă izvorâte din contracte, convenţii sau hotărâri judecătoreşti. (4) Universităţile de stat pot avea în patrimoniu bunuri mobile şi imobile din domeniul public sau din domeniul privat al statului. (5) Drepturile subiective ale universităţilor asupra bunurilor din domeniul public al statului pot fi drepturi de administrare, de folosinţă, de concesiune ori de închiriere, în condiţiile legii. (6) Prin hotărâre a Guvernului, bunurile din domeniul public al statului pot fi trecute în domeniul privat al statului şi transmise în proprietate universităţilor de stat, în condiţiile legii. (7) Universităţile de stat au drept de proprietate asupra bunurilor existente în patrimoniul lor la data intrării în vigoare a prezentei legi. Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului este împuternicit să emită certificat de atestare a dreptului de proprietate pentru universităţile de stat pe baza documentaţiei înaintate de acestea. (8) Dreptul de proprietate al universităţilor de stat asupra bunurilor prevăzute la alin. (7) se exercită în condiţiile prevăzute de Carta universitară, cu respectarea dispoziţiilor dreptului comun. (9) Dreptul de proprietate asupra bunurilor imobile, precum şi alte drepturi reale ale universităţilor de stat sunt supuse procedurii publicităţii imobiliare prevăzute de legislaţia specială în materie. (10) În cazul desfiinţării unei universităţi de stat, bunurile aflate în proprietate, rămase în urma lichidării, trec în proprietatea privată a statului. (11) Universităţile particulare sunt titulare ale dreptului de proprietate ori ale altor drepturi reale pe care le exercită asupra patrimoniului, în condiţiile legii. #M81 ART. 226^1 (1) Bunurile imobile prevăzute la art. 226 alin. (4) sunt - pe toată durata utilizării de către universităţile de stat - inalienabile, insesizabile şi imprescriptibile. (2) *) Bunurile mobile şi imobile prevăzute la art. 226 alin. (4), disponibile temporar, pot fi închiriate pe bază de contract, cu renegociere anuală a contractului, numai în conformitate cu metodologia aprobată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. Închirierea se face cu prioritate pentru activităţi de învăţământ. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 5115/2019 privind aprobarea Procedurii pentru reglementarea modului de avizare a închirierii bunurilor imobile, temporar disponibile, aflate în proprietatea publică a statului şiadministrarea Ministerului Educaţiei Naţionale, în vederea aprobării închirierii acestor bunuri prin hotărâre a Guvernului. #B SECŢIUNEA a 2-a Organizarea şi funcţionarea învăţământului superior particular şi confesional particular ART. 227 (1) Instituţiile de învăţământ superior particulare şi instituţiile de învăţământ superior confesionale particulare sunt: #M23 a) fondate din iniţiativa şi cu resursele materiale şi financiare ale unei persoane fizice, ale unui grup de persoane fizice, ale unei fundaţii sau asociaţii, ale unui cult religios ori ale unui alt furnizor de educaţie, recunoscut ca atare potrivit prevederilor prezentei legi; #B b) persoane juridice de drept privat. (2) Instituţiile de învăţământ superior particulare au autonomie universitară, conform prevederilor prezentei legi, şi autonomie economico-financiară, având drept fundament proprietatea privată, garantată de Constituţie. #M23 (3) Structurile universităţilor particulare şi confesionale particulare, atribuţiile, durata mandatelor, precum şi alte considerente legate de statutul acestora sunt stabilite de Carta universitară, avizată de fondatori şi aprobată de senatul universitar. Deciziile în acest sens aparţin universităţii. (4) Deciziile universităţilor particulare şi confesionale particulare care privesc structurile şi funcţiile de conducere, atribuţiile şi durata mandatelor, precum şi alte considerente legate de statutul acestora pot fi desfiinţate prin hotărâri ale instanţelor judecătoreşti. (5) Prin Carta universitară, universitatea îşi poate stabili funcţii onorifice, precum şi structuri consultative formate din reprezentanţi ai mediului economic şi personalităţi din mediul academic, cultural şi profesional extern. #B SECŢIUNEA a 3-a Înfiinţarea instituţiilor de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare ART. 228(1) O instituţie de învăţământ superior particulară şi confesională particulară trebuie să parcurgă toate procedurile de autorizare provizorie şi acreditare stabilite de prezenta lege. (2) Instituţiile de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare sunt acreditate prin lege, iniţiată de către Guvern la propunerea Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (3) Universităţilor acreditate li se recunoaşte perioada de funcţionare legală. SECŢIUNEA a 4-a Patrimoniul instituţiilor de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare ART. 229 (1) Patrimoniul instituţiilor de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare constă în patrimoniul iniţial al fondatorilor, la care se adaugă patrimoniul dobândit ulterior. (2) Instituţiile de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare, pe durata existenţei lor, dispun de patrimoniul pus la dispoziţia lor, conform legii. (3) Toate deciziile privind patrimoniul instituţiilor de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare sunt luate de către consiliul de administraţie. SECŢIUNEA a 5-a Desfiinţarea instituţiilor de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare ART. 230 (1) Desfiinţarea, dizolvarea sau lichidarea instituţiilor de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare se face în condiţiile legii. Iniţiativa desfiinţării instituţiilor de învăţământ superior particulare sau confesionale particulare poate aparţine şi fondatorilor. (2) În caz de desfiinţare, dizolvare sau lichidare, patrimoniul instituţiilor de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare revine fondatorilor. (3) Desfiinţarea universităţilor particulare se va face cu protecţia intereselor studenţilor. SECŢIUNEA a 6-a Finanţarea instituţiilor de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare ART. 231Sursele de finanţare ale instituţiilor de învăţământ superior particulare şi confesionale particulare sunt compuse din: a) sumele depuse de fondatori; #M53 a^1) fonduri publice, în cazul în care în cadrul învăţământului superior de stat nu există învăţământ teologic pastoral specific cultului respectiv, recunoscut drept cult conform Legii nr. 489/2006, republicată; #B b) taxe de studiu şi alte taxe şcolare; c) sponsorizări, donaţii, granturi şi finanţări acordate pe bază de competiţie, exploatarea rezultatelor cercetării, dezvoltării, inovării şi alte surse legal constituite. TITLUL IV Statutul personalului didactic CAPITOLUL I Statutul personalului didactic din învăţământul preuniversitar SECŢIUNEA 1 Dispoziţii generale ART. 232 Statutul reglementează: a) funcţiile, competenţele, responsabilităţile, drepturile şi obligaţiile specifice personalului didactic şi didactic auxiliar, precum şi ale celui de conducere, de îndrumare şi de control; b) formarea iniţială şi continuă a personalului didactic şi a personalului de conducere, de îndrumare şi de control; c) condiţiile şi modalităţile de ocupare a posturilor şi a funcţiilor didactice, didactice auxiliare, a funcţiilor de conducere, de îndrumare şi de control, precum şi condiţiile şi modalităţile de eliberare din aceste posturi şi funcţii, de încetare a activităţii şi de pensionare a personalului didactic şi didactic auxiliar; d) criteriile de normare, de acordare a distincţiilor şi de aplicare a sancţiunilor. ART. 233 (1) Personalul didactic cuprinde persoanele din sistemul de învăţământ responsabile cu instruirea şi educaţia. (2) Din categoria personalului didactic pot face parte persoanele care îndeplinesc condiţiile de studii prevăzute de lege, care au capacitatea de exercitare deplină adrepturilor, o conduită morală conformă deontologiei profesionale şi sunt apte din punct de vedere medical şi psihologic pentru îndeplinirea funcţiei. ART. 234 (1) Încadrarea şi menţinerea într-o funcţie didactică sau didactică auxiliară, precum şi într-o funcţie de conducere, de îndrumare şi de control sunt condiţionate de prezentarea unui certificat medical, eliberat pe un formular specific elaborat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, împreună cu Ministerul Sănătăţii. Incompatibilităţile de ordin medical cu funcţia didactică sunt stabilite prin protocol încheiat între Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi Ministerul Sănătăţii. (2) Personalul didactic, didactic auxiliar, de conducere, de îndrumare şi de control care se consideră nedreptăţit poate solicita o expertiză a capacităţii de muncă. #M109 (3) Nu pot ocupa funcţiile prevăzute la alin. (1) persoanele condamnate penal definitiv pentru infracţiuni contra persoanei săvârşite cu intenţie în împrejurări legate de exercitarea profesiei, până la intervenirea unei situaţii care înlătură consecinţele condamnării. #M95 (4) În situaţii de inaptitudine profesională de natură psihocomportamentală a personalului angajat într-o unitate şcolară, unitate conexă, casa corpului didactic, inspectorat şcolar, unitatea de învăţământ poate solicita, la sesizarea oricărui factor implicat în procesul educaţional, prin hotărâre a consiliului de administraţie al instituţiei în cauză, un nou examen medical complet. (4^1) Situaţiile de inaptitudine profesională de natură psihocomportamentală sunt analizate şi stabilite de către o comisie formată din 3 - 5 membri, medici specialişti, constituită la nivel judeţean în baza unui protocol între Ministerul Educaţiei şi Cercetării şi Ministerul Sănătăţii, care să realizeze expertiza capacităţii de muncă. (4^2) Hotărârea consiliului de administraţie nu este publică până la obţinerea rezultatului de la comisia prevăzută la alin. (4^1). #B (5) Nu pot ocupa posturile didactice, de conducere sau de îndrumare şi de control în învăţământ persoanele care desfăşoară activităţi incompatibile cu demnitatea funcţiei didactice, cum sunt: a) prestarea de către cadrul didactic a oricărei activităţi comerciale în incinta unităţii de învăţământ sau în zona limitrofă; b) comerţul cu materiale obscene sau pornografice scrise, audio ori vizuale; c) practicarea, în public, a unor activităţi cu componenţă lubrică sau altele care implică exhibarea, în manieră obscenă, a corpului.ART. 235 Pentru instituţiile de învăţământ militar şi învăţământ de informaţii, ordine publică şi securitate naţională, se prevăd următoarele: a) aplicarea prevederilor prezentei legi la specificul militar/de informaţii, ordine publică şi securitate naţională se face prin ordine, regulamente şi instrucţiuni proprii; b) personalul didactic militar/de informaţii, ordine publică şi securitate naţională şi civil se constituie din personalul prevăzut în prezenta lege şi din corpul instructorilor militari/de informaţii, ordine publică şi securitate naţională; c) personalul didactic militar/de informaţii, ordine publică şi securitate naţională are drepturile şi îndatoririle care decurg din prezenta lege şi din calitatea de cadru militar în activitate, respectiv de funcţionar public cu statut special; d) pentru funcţiile didactice aferente corpului instructorilor militari/de informaţii, ordine publică şi securitate naţională, condiţiile care se cer pentru ocuparea acestora, precum şi normele didactice, competenţele şi responsabilităţile se stabilesc prin instrucţiuni proprii; e) perfecţionarea pregătirii personalului didactic se realizează conform prevederilor prezentei legi şi reglementărilor specific militare/de informaţii, ordine publică şi securitate naţională; f) personalul didactic, inclusiv cel din corpul instructorilor militari/de informaţii, ordine publică şi securitate naţională, poate obţine definitivarea în învăţământ şi gradele didactice, în condiţiile stabilite de prezenta lege. SECŢIUNEA a 2-a Formarea iniţială şi continuă. Cariera didactică ART. 236 (1) Formarea iniţială pentru ocuparea funcţiilor didactice din învăţământul preuniversitar cuprinde: a) formarea iniţială, teoretică, în specialitate, realizată prin universităţi, în cadrul unor programe acreditate potrivit legii; #M23 b) finalizarea masterului didactic cu durata de 2 ani sau pregătirea în cadrul programelor de formare psihopedagogică de nivel I şi II realizată prin departamentele de specialitate din cadrul instituţiilor de învăţământ superior; c) stagiul practic cu durata de un an şcolar, realizat într-o unitate de învăţământ, de regulă sub coordonarea unui profesor mentor. (2) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), formarea personalului din educaţia antepreşcolară pentru funcţia de educator-puericultor, a celui din învăţământul preşcolar şi primar pentru funcţiile de educatoare/educator şiînvăţătoare/învăţător se realizează prin liceele pedagogice, iar a maiştrilor- instructori şi a antrenorilor prin unităţi de învăţământ terţiar nonuniversitar. #B (3) Pentru a obţine altă specializare, absolvenţii studiilor de licenţă pot urma un modul de minimum 90 de credite transferabile care atestă obţinerea de competenţe de predare a unei discipline din domeniul fundamental aferent domeniului de specializare înscris pe diploma de licenţă. Acest modul poate fi urmat în paralel cu masterul didactic sau după finalizarea acestuia. ART. 237 (1) În calitatea sa de principal finanţator, pe baza analizei nevoilor de formare din sistem, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului stabileşte reperele curriculare şi calificările de formare iniţială teoretică în specialitate a personalului didactic. (2) Programele de formare iniţială teoretică în specialitate şi psihopedagogică sunt acreditate şi evaluate periodic de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, prin intermediul ARACIS sau al altor organisme abilitate, potrivit legii. #M23 ART. 238 (1) Studenţii şi absolvenţii de învăţământ superior care optează pentru profesiunea didactică au obligaţia să absolve cursurile unui master didactic cu durata de 2 ani ori programele de formare psihopedagogică de nivel I, respectiv II, acreditate conform legii. (1^1) Programele de formare psihopedagogică de nivel I şi II pot fi urmate pe parcursul studiilor universitare de licenţă, respectiv master sau în regim postuniversitar. (1^2) Programele de formare psihopedagogică pentru funcţiile didactice de educator-puericultor, educatoare, învăţător, antrenor şi maistru-instructor se aprobă de Ministerul Educaţiei Naţionale şi se desfăşoară în liceele cu profil pedagogic. Pentru absolvenţii liceelor pedagogice şi colegiilor universitare de institutori se consideră îndeplinită condiţia de formare psihopedagogică de nivel I. (1^3) Absolvenţilor care au finalizat cu diplomă de licenţă/absolvire studii universitare de lungă sau scurtă durată până în anul 2005 li se consideră îndeplinită condiţia de formare psihopedagogică de nivel I şi II, dacă prin foaia matricolă fac dovada parcurgerii disciplinelor: psihologie şcolară, pedagogie, metodica predării specialităţii şi practică pedagogică la specialitatea înscrisă pe diploma de licenţă/absolvire. #B(2) Programele de studii ale masterului didactic sunt elaborate pe baza standardelor profesionale pentru funcţiile didactice, se aprobă de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi se acreditează conform legii. (3) Studenţii care frecventează cursurile masterului didactic acreditat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului într-o instituţie publică pot beneficia de burse de studiu finanţate de la bugetul de stat. (4) Cuantumul unei burse acordate de la bugetul de stat este egal cu salariul net al unui profesor debutant. (5) Criteriile de acordare a burselor de la bugetul de stat se stabilesc de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M23 (6) Pregătirea psihopedagogică se finalizează prin obţinerea diplomei de master didactic ori a certificatului de absolvire a programelor de formare psihopedagogică. (7) Planurile de învăţământ ale studiilor universitare de licenţă în specialitatea pedagogia învăţământului primar şi preşcolar sunt elaborate pe baza standardelor profesionale stabilite de Ministerul Educaţiei Naţionale. Pentru absolvenţii studiilor universitare de licenţă în specialitatea pedagogia învăţământului primar şi preşcolar se consideră îndeplinită condiţia de formare psihopedagogică de nivel I. #M23 ART. 239 (1) Efectuarea stagiului practic prevăzut la art. 236 alin. (1) lit. c) este condiţionată de obţinerea diplomei de licenţă şi a diplomei de master didactic sau a certificatului de absolvire a programului de formare psihopedagogică de nivel I ori II. (2) Pregătirea practică din cadrul masterului didactic sau al programelor de formare psihopedagogică se realizează în baza unor acorduri-cadru încheiate între unităţile/instituţiile de învăţământ care asigură formarea iniţială şi inspectoratele şcolare. #B (3) Pe baza acestor acorduri-cadru, unităţile/instituţiile de învăţământ care asigură formarea iniţială încheie contracte de colaborare cu durata de 1 - 4 ani şcolari cu unităţile de învăţământ din reţeaua prevăzută la alin. (2) pentru stabilirea condiţiilor de organizare şi desfăşurare a stagiilor practice. (4) Unităţile/instituţiile de învăţământ care asigură formarea iniţială pot realiza independent parteneriate cu instituţii ofertante de servicii în domeniu - centre de consiliere, cluburi şi palate ale copiilor, centre logopedice şi organizaţii nonguvernamentale. #M23(5) Pregătirea practică din cadrul masterului didactic sau al programelor de formare psihopedagogică se poate derula sub forma unei perioade de stagiu în străinătate în cadrul unui program al Uniunii Europene - componenta dedicată formării iniţiale a profesorilor - perioadă certificată prin documentul Europass Mobilitate. #M23 ART. 240 (1) Ocuparea unei funcţii didactice pentru perioada stagiului practic cu durata de un an şcolar se realizează prin concurs pe posturi/catedre vacante/rezervate. #B (2) Persoanelor aflate în perioada stagiului practic cu durata de un an şcolar li se aplică, în mod corespunzător funcţiei didactice ocupate temporar, toate prevederile prezentei legi, precum şi toate celelalte prevederi corespunzătoare din legislaţia în vigoare. ART. 241*) (1) Examenul naţional de definitivare în învăţământ este organizat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, conform unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului**), şi cuprinde: a) etapa I, eliminatorie - realizată de către inspectoratele şcolare în perioada stagiului practic cu durata de un an şcolar şi constând în evaluarea activităţii profesionale la nivelul unităţii de învăţământ, evaluarea portofoliului profesional personal şi în susţinerea a cel puţin două inspecţii la clasă; b) etapa a II-a, finală - realizată la finalizarea stagiului practic cu durata de un an şcolar şi constând într-o examinare scrisă, pe baza unei tematici şi a unei bibliografii aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, pentru fiecare specialitate în parte. #M113 (1^1) În situaţia limitării sau suspendării activităţilor didactice pentru realizarea cărora se impune prezenţa fizică a beneficiarilor primari ai sistemului de educaţie în unităţile de învăţământ, probele prevăzute la alin. (1) lit. a) din cadrul etapei I eliminatorii a examenului pentru definitivare în învăţământ se pot realiza şi prin intermediul tehnologiei şi al internetului. #B (2) Cadrele didactice care promovează examenul de definitivat dobândesc titlul de profesor cu drept de practică în învăţământul preuniversitar. (3) Cadrelor didactice angajate cu contract de muncă pe o perioadă determinată, care au promovat examenul de definitivare în învăţământ, li se poate asigura continuitatea pe postul didactic/catedra ocupat(ă), prin hotărârea consiliului de administraţie din unitatea de învăţământ respectivă, în condiţiile legii.#M42 (4) Persoanele care nu au promovat examenul pentru definitivare în învăţământ se pot prezenta la o nouă sesiune după reluarea, de fiecare dată, anterior susţinerii examenului, a stagiului de practică cu durata de un an şcolar. Candidaţii pot susţine examenul naţional pentru definitivare în învăţământ fără taxă de cel mult trei ori. Prezentările ulterioare la examen sunt condiţionate de achitarea unor taxe stabilite de către Ministerul Educaţiei Naţionale şi Cercetării Ştiinţifice. (5) *** Abrogat #B (6) Persoanele care nu promovează examenul de definitivare în învăţământ, în condiţiile prezentului articol, pot fi angajate în sistemul naţional de învăţământ preuniversitar numai pe perioadă determinată, cu statut de profesor debutant. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 241 au fost acordate prin: - art. 6 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 58/2020 privind luarea unor măsuri pentru buna funcţionare a sistemului de învăţământ (#M100). Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în nota 4 de la sfârşitul textului actualizat. **) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării nr. 5434/2020 privind aprobarea Metodologiei-cadru de organizare şi desfăşurare a examenului naţional pentru definitivare în învăţământul preuniversitar. #B ART. 242*) (1) Formarea continuă a cadrelor didactice cuprinde dezvoltarea profesională şi evoluţia în carieră. (2) Evoluţia în carieră se realizează prin gradul didactic II şi gradul didactic I, examene de certificare a diferitelor niveluri de competenţă. (3) Probele de examen, tematica, bibliografia, precum şi procedura de organizare şi desfăşurare a examenelor pentru obţinerea gradelor didactice sunt reglementate prin metodologie elaborată de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (4) Gradul didactic II se obţine de către personalul didactic de predare care are o vechime la catedră de cel puţin 4 ani de la obţinerea definitivării în învăţământ, prin promovarea următoarelor probe: a) o inspecţie şcolară specială, precedată de cel puţin două inspecţii şcolare curente eşalonate pe parcursul celor 4 ani; b) un test din metodica specialităţii, cu abordări interdisciplinare şi de creativitate, elaborat pe baza unei tematici şi a unei bibliografii aprobate deMinisterul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, pentru fiecare specialitate în parte; c) o probă orală de pedagogie, pe baza unei programe aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, care cuprinde şi elemente de psihologie şi de sociologie educaţională. #M113 (4^1) În situaţia limitării sau suspendării activităţilor didactice pentru realizarea cărora se impune prezenţa fizică a beneficiarilor primari ai sistemului de educaţie în unităţile de învăţământ, prin excepţie de la alin. (4), personalul didactic de predare, care are o vechime la catedră de cel puţin 4 ani de la obţinerea definitivării în învăţământ, poate obţine gradul didactic II, cu condiţia promovării următoarelor probe: a) cel puţin două inspecţii şcolare, care se pot realiza şi prin intermediul tehnologiei şi al internetului; b) o probă scrisă, care conţine elemente de didactica specialităţii, precum şi elemente de pedagogie şi de psihologie, cu abordări interdisciplinare şi de creativitate, elaborată pe baza unor tematici şi bibliografii aprobate de Ministerul Educaţiei şi Cercetării. #B (5) Gradul didactic I se poate obţine de către personalul didactic de predare care are o vechime la catedră de cel puţin 4 ani de la acordarea gradului didactic II, prin promovarea următoarelor probe: a) un colocviu de admitere, pe baza unei tematici şi a unei bibliografii aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, pentru fiecare specialitate în parte; b) o inspecţie şcolară specială, precedată de cel puţin două inspecţii şcolare curente, eşalonate pe parcursul celor 4 ani, toate apreciate cu calificativul maxim; c) elaborarea unei lucrări metodico-ştiinţifice, sub îndrumarea unui conducător ştiinţific stabilit de instituţia cu competenţe în domeniu; d) susţinerea lucrării metodico-ştiinţifice, în faţa comisiei instituite, conform metodologiei Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M113 (5^1) În situaţia limitării sau suspendării activităţilor didactice în unităţile de învăţământ, pentru obţinerea gradului didactic I, colocviul de admitere, inspecţiile şcolare, precum şi susţinerea lucrării metodico-ştiinţifice se pot realiza şi prin intermediul tehnologiei şi al internetului. #B (6) În caz de nepromovare, examenele pentru obţinerea gradelor didactice II, respectiv I, pot fi repetate la un interval de cel puţin 2 ani şcolari. #M113(6^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (6), pentru anul şcolar 2020 - 2021, în caz de nepromovare a unei probe din cadrul examenelor pentru obţinerea gradelor didactice II şi I, aceasta poate fi repetată în anul şcolar următor. #M42 (7) Personalului didactic încadrat în învăţământul preuniversitar, care a obţinut titlul ştiinţific de doctor în domeniul în care poate fi încadrat sau în domeniul ştiinţelor educaţiei şi care îndeplineşte cumulativ condiţiile de formare iniţială şi condiţiile de vechime la catedră de minimum 4 ani de la obţinerea definitivării în învăţământ, i se acordă gradul didactic I, în temeiul prevederilor unei metodologii specifice, elaborate de către Ministerul Educaţiei Naţionale şi Cercetării Ştiinţifice. #M113 (7^1) În situaţia limitării sau suspendării activităţilor didactice pentru realizarea cărora se impune prezenţa fizică a beneficiarilor primari ai sistemului de educaţie în unităţile de învăţământ, pentru acordarea gradului didactic I prin echivalarea titlului ştiinţific de doctor, inspecţiile şcolare se pot realiza şi prin intermediul tehnologiei şi al internetului. #B (8) Personalul didactic care a obţinut definitivarea în învăţământ sau gradul didactic II cu media 10 se poate prezenta, după caz, la examenele pentru gradul II, respectiv gradul I, cu un an mai devreme faţă de perioada prevăzută de prezenta lege. (9) În cazul în care profesorii au dobândit două sau mai multe specialităţi, definitivarea în învăţământ şi gradele didactice II şi I obţinute la una dintre acestea sunt recunoscute pentru oricare dintre specialităţile dobândite prin studii. (10) Gradele didactice se acordă prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 242 au fost acordate prin: - art. 8 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 58/2020 privind luarea unor măsuri pentru buna funcţionare a sistemului de învăţământ (#M100); - art. 39 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 70/2020 (#M101) privind reglementarea unor măsuri, începând cu data de 15 mai 2020, în contextul situaţiei epidemiologice determinate de răspândirea coronavirusului SARS-CoV-2, pentru prelungirea unor termene, pentru modificarea şi completarea Legii nr. 227/2015 privind Codul fiscal, a Legii educaţiei naţionale nr. 1/2011, precum şi a altor acte normative. Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în nota 4 şi nota 5 de la sfârşitul textului actualizat.#B ART. 243 (1) Personalul didactic care a obţinut gradul didactic I, cu performanţe deosebite în activitatea didactică şi managerială, poate dobândi titlul de profesor-emerit în sistemul de învăţământ preuniversitar, acordat în baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (2) Persoana care dobândeşte titlul de profesor-emerit beneficiază de: a) prioritate la ocuparea unui post prin transfer consimţit de unităţile de învăţământ implicate; b) calitatea de mentor pentru formarea continuă a cadrelor didactice; c) prioritate la ocuparea posturilor didactice în condiţii de medii egale; d) acordarea unui premiu anual în bani din fondurile programelor naţionale iniţiate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului; e) delegare de către inspectoratele şcolare pentru rezolvarea atribuţiilor acestora în teritoriu. ART. 244 (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului stabileşte obiectivele şi coordonează formarea continuă a personalului didactic la nivel de sistem de învăţământ preuniversitar, în conformitate cu strategiile şi politicile naţionale. (2) Unităţile şi instituţiile de învăţământ preuniversitar, pe baza analizei de nevoi, stabilesc obiectivele şi formarea continuă, inclusiv prin conversie profesională, pentru angajaţii proprii. (3) Acreditarea şi evaluarea periodică a furnizorilor de formare continuă şi a programelor de formare oferite de aceştia, metodologia-cadru de organizare şi desfăşurare a formării continue sunt realizate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, prin direcţiile de specialitate. (4) Casele corpului didactic sunt centre de resurse şi asistenţă educaţională şi managerială pentru cadrele didactice şi didactice auxiliare şi se pot acredita ca furnizori de formare continuă. (5) Dezvoltarea profesională a personalului didactic, de conducere, de îndrumare şi de control şi recalificarea profesională sunt fundamentate pe standardele profesionale pentru profesia didactică, standarde de calitate şi competenţe profesionale şi au următoarele finalităţi generale: a) actualizarea şi dezvoltarea competenţelor în domeniul de specializare corespunzător funcţiei didactice ocupate, precum şi în domeniul psihopedagogic şi metodic; b) dezvoltarea competenţelor pentru evoluţia în cariera didactică, prin sistemul de pregătire şi obţinere a gradelor didactice;c) dobândirea sau dezvoltarea competenţelor de conducere, de îndrumare şi de control; d) dobândirea de noi competenţe, prin programe de conversie pentru noi specializări şi/sau ocuparea de noi funcţii didactice, altele decât cele ocupate în baza formării iniţiale; e) dobândirea unor competenţe complementare prin care se extinde categoria de activităţi ce pot fi prestate în activitatea curentă, cum ar fi predarea asistată de calculator, predarea în limbi străine, consilierea educaţională şi orientarea în carieră, educaţia adulţilor şi altele; f) dezvoltarea şi extinderea competenţelor transversale privind interacţiunea şi comunicarea cu mediul social şi cu mediul pedagogic, asumarea de responsabilităţi privind organizarea, conducerea şi îmbunătăţirea performanţei strategice a grupurilor profesionale, autocontrolul şi analiza reflexivă a propriei activităţi şi altele. (6) Descrierea competenţelor menţionate, precum şi a modalităţilor de evaluare şi certificare a acestora în cadrul sistemului de credite profesionale transferabile se realizează prin metodologia formării continue a personalului didactic, de conducere, de îndrumare şi de control, aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. ART. 245 (1) Pentru personalul didactic, de conducere, de îndrumare şi de control, formarea continuă este un drept şi o obligaţie. (2) Organizarea, desfăşurarea, evaluarea şi finanţarea activităţilor de formare continuă se stabilesc prin metodologie aprobată prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (3) Formarea continuă a personalului didactic, de conducere, de îndrumare şi de control se realizează în funcţie de evoluţiile din domeniul educaţiei şi formării profesionale, inclusiv în ceea ce priveşte curriculumul naţional, precum şi în funcţie de interesele şi nevoile personale de dezvoltare. (4) Obţinerea prin studiile corespunzătoare a unei noi specializări didactice, diferite de specializarea curentă, se consideră formare continuă. (5) Pe lângă una sau mai multe specializări, cadrele didactice pot dobândi competenţe didactice, pentru disciplinele din acelaşi domeniu fundamentat cu domeniul licenţei, prin programe de formare stabilite prin hotărâre a Guvernului. (6) Personalul didactic, precum şi personalul de conducere, de îndrumare şi de control din învăţământul preuniversitar este obligat să participe periodic la programe de formare continuă, astfel încât să acumuleze, la fiecare interval consecutiv de 5 ani, considerat de la data promovării examenului de definitivare în învăţământ, minimum 90 de credite profesionale transferabile.(7) Programele de conversie profesională intră în atribuţiile instituţiilor de învăţământ superior şi se desfăşoară în baza unor norme metodologice specifice. (8) Evaluarea şi validarea achiziţiilor dobândite de personalul didactic, de conducere, de îndrumare şi de control prin diferite programe şi forme de organizare a formării continue se realizează pe baza sistemului de acumulare, recunoaştere şi echivalare a creditelor profesionale transferabile, elaborat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi aprobat prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului*). #CIN *) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării nr. 5967/2020 pentru aprobarea Metodologiei privind sistemul de acumulare, recunoaştere şi echivalare a creditelor profesionale transferabile. #B ART. 246 (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului înfiinţează corpul naţional de experţi în management educaţional, constituit în urma selecţiei, prin concurs specific, a cadrelor didactice care fac dovada absolvirii unui program acreditat de formare în domeniul managementului educaţional, cu minimum 60 de credite transferabile. (2) Procedura şi criteriile de selecţie se stabilesc prin metodologie aprobată prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. #M122 (3) *** Abrogat #B SECŢIUNEA a 3-a Funcţiile didactice şi didactice auxiliare. Condiţii de ocupare ART. 247*) Funcţiile didactice sunt: a) în educaţia antepreşcolară: educator-puericultor - se normează câte un post pentru fiecare grupă de copii; în instituţiile cu program prelungit sau săptămânal, personalul didactic se normează pe ture; #M23 b) în învăţământul preşcolar: educator/educatoare, institutor/institutoare, profesor pentru învăţământ preşcolar - se normează câte un post pentru fiecare grupă de copii; în instituţiile cu program prelungit sau săptămânal, personalul didactic se normează pe ture; b^1) *** Abrogatăc) în învăţământul primar: învăţător/învăţătoare, institutor/institutoare, profesor pentru învăţământ primar - se normează câte un post pentru fiecare clasă de elevi; c^1) *** Abrogată d) în învăţământul gimnazial, profesional, liceal şi terţiar nonuniversitar: profesor, profesor de instruire practică, maistru-instructor; #M1 d^1) în învăţământul vocaţional: profesor corepetitor; #B e) în învăţământul preşcolar, respectiv primar alternativ pentru fiecare grupă sau clasă se normează cadre didactice conform specificului fiecărei alternative educaţionale; #M23 f) în învăţământul special şi în comisiile de expertiză complexă: educatoare/educator, educatoare/educator de sprijin, învăţător-educator, învăţător itinerant şi de sprijin, învăţător, maistru-instructor, institutor, profesor itinerant şi de sprijin, profesor educator, profesor-psihopedagog, profesor- psiholog şcolar, profesor-logoped, psiholog, psihopedagog, logoped, profesor de psihodiagnoză şi kinetoterapeut - se normează câte un post la fiecare grupă/clasă; profesor, profesor de educaţie specială şi profesor preparator nevăzător; #B g) în centrele şi cabinetele de asistenţă psihopedagogică: profesor-psihopedagog, profesor-psiholog, profesor-sociolog, profesor-logoped, consilier şcolar; h) în centrele logopedice interşcolare şi în cabinetele şcolare: profesor-logoped, cu calificarea în psihopedagogie specială, psihologie sau pedagogie; i) în casele corpului didactic: profesor-metodist, profesor-asociat, formator, mentor de dezvoltare profesională; j) în cluburile sportive şcolare: profesor, antrenor, profesor-antrenor; #M23 k) pentru realizarea de activităţi extraşcolare: învăţător/învăţătoare, institutor/institutoare, profesor pentru învăţământ primar, profesor, maistru- instructor, antrenor, profesor-antrenor; #B l) în unităţile de învăţământ, pentru asigurarea formării iniţiale şi a inserţiei profesionale a cadrelor didactice: profesor mentor; m) în centrele de documentare şi informare: profesor documentarist; n) personalul didactic asociat este personalul didactic titular la altă şcoală, personalul didactic pensionat plătit în regim de plată cu ora sau specialişti consacraţi în domeniul de specialitate al curriculei şcolare. Personalul didacticasociat este luat în considerare la îndeplinirea standardelor privind autorizarea sau acreditarea unităţii şcolare. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 247 au fost acordate prin: - art. 11 alin. (2) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 15/2022 privind acordarea de sprijin şi asistenţă umanitară de către statul român cetăţenilor străini sau apatrizilor aflaţi în situaţii deosebite, proveniţi din zona conflictului armat din Ucraina, cu modificările ulterioare. Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în pct. 12.12 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. #M23 ART. 248*) (1) Pentru ocuparea funcţiilor didactice prevăzute la art. 247 este necesară efectuarea unui stagiu practic cu durata de un an şcolar, realizat într-o unitate de învăţământ, în funcţia didactică corespunzătoare studiilor, de regulă sub îndrumarea unui profesor mentor, şi trebuie îndeplinite următoarele condiţii minime de studii: a) pentru ocuparea funcţiilor didactice de educator-puericultor, educator/educatoare, învăţător/învăţătoare - absolvirea cu diplomă a liceului pedagogic sau a unei şcoli echivalente, cu specializarea corespunzătoare fiecărei funcţii didactice; b) pentru ocuparea funcţiei didactice de maistru-instructor - absolvirea cu examen de diplomă a unei şcoli postliceale/unui colegiu din învăţământul terţiar nonuniversitar/unei şcoli de maiştri în domeniu şi absolvirea cu certificat a programului de formare psihopedagogică de nivel I sau îndeplinirea condiţiei prevăzute la art. 238 alin. (1^2); c) pentru ocuparea funcţiei de institutor/institutoare - absolvirea cu examen de diplomă a colegiului universitar pedagogic, a liceului pedagogic sau a unei şcoli echivalente, urmată de absolvirea cu diplomă a unei instituţii de învăţământ superior de scurtă durată ori absolvirea cu diplomă de licenţă sau de absolvire, urmată de un curs în domeniul psihopedagogic şi metodic specific; d) pentru ocuparea funcţiei de profesor pentru învăţământ preşcolar - absolvirea cu diplomă de licenţă a specializării "Pedagogia învăţământului primar şi preşcolar" sau absolvirea cu diplomă a liceului pedagogic cu specializările "educatoare" şi "educatoare/învăţător" ori a colegiului universitar de institutori sau a altor şcoli echivalente şi absolvirea unei instituţii de învăţământ superior cu diplomă de licenţă; e) pentru ocuparea funcţiei de profesor pentru învăţământ primar - absolvirea cu diplomă de licenţă a specializării "Pedagogia învăţământului primar şipreşcolar" sau absolvirea cu diplomă a liceului pedagogic cu specializările "învăţător" şi "educatoare/învăţător" ori a colegiului universitar de institutori sau a altor şcoli echivalente şi absolvirea unei instituţii de învăţământ superior cu diplomă de licenţă; f) pentru ocuparea funcţiilor de profesor în învăţământul gimnazial sau profesional, profesor de instruire practică, profesor în palatele şi cluburile elevilor, profesor-antrenor în cluburile sportive şcolare, profesor documentarist - absolvirea cu examen de licenţă ori examen de absolvire a unei instituţii de învăţământ superior sau a unui colegiu pedagogic în profilul postului sau absolvirea cu diplomă a ciclului I de studii universitare de licenţă sau a ciclului II de studii universitare de masterat în profilul postului, cu condiţia finalizării cu certificat a programului de formare psihopedagogică de nivel I ori a îndeplinirii condiţiei prevăzute la art. 238 alin. (1^2) sau alin. (7); g) pentru ocuparea funcţiilor de profesor în învăţământul liceal şi terţiar nonuniversitar - absolvirea cu examen de licenţă a unei instituţii de învăţământ superior de lungă durată sau echivalentă acesteia în profilul postului ori absolvirea cu diplomă a ciclului II de studii universitare de masterat în profilul postului, cu condiţia finalizării cu certificat a programului de formare psihopedagogică de nivel I şi de nivel II sau îndeplinirea condiţiei prevăzute la art. 238 alin. (1^2) sau alin. (7) şi finalizarea cu certificat a programului de formare psihopedagogică de nivel II. (1^1) Ocuparea funcţiilor didactice prevăzute la alin. (1) lit. f) şi g) se poate realiza şi în condiţiile efectuării unui stagiu practic cu durata de un an şcolar, realizat într-o unitate de învăţământ, în funcţia didactică corespunzătoare studiilor, şi îndeplinirii cumulativ a următoarele condiţii minime de studii: a) absolvirea cu diplomă a studiilor universitare de licenţă în profilul postului; b) absolvirea unui program de studii de master didactic cu durata de 2 ani. #M137 (1^2) În vederea asigurării personalului didactic necesar în creşe, ocuparea funcţiei didactice de educator-puericultor se face de către: a) absolvenţi ai liceului pedagogic, specializarea educator-puericultor; b) absolvenţi ai liceului pedagogic sau ai unei şcoli echivalente, cu specializarea educatoare sau învăţătoare, care au urmat sau vor urma până la 1 septembrie 2025 cursuri de educaţie timpurie în cadrul proiectelor derulate de Ministerul Educaţiei cu terţi; c) absolvenţi cu diplomă de licenţă, specializarea pedagogia învăţământului preşcolar şi primar, care au urmat sau vor urma până la 1 septembrie 2025 cursuri de educaţie timpurie în cadrul proiectelor derulate de Ministerul Educaţiei cu terţi;d) absolvenţi ai programelor de masterat didactic, specializarea educaţie timpurie. (1^3) Educatorii-puericultori angajaţi în creşe pot ocupa până la data de 1 septembrie 2025 funcţia de educator-puericultor, cu condiţia îndeplinirii cerinţelor specifice din Metodologia de recunoaştere şi atestare a competenţelor profesionale pentru ocuparea funcţiei de educator-puericultor, elaborată de Ministerul Educaţiei. #B (2) În vederea efectuării stagiilor de practică pentru ocuparea unei funcţii didactice la nivelul inspectoratelor şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti se constituie corpul profesorilor mentori în baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M23 (3) *** Abrogat #B (4) Absolvenţilor liceelor pedagogice, ai şcolilor postliceale pedagogice, ai colegiilor universitare de institutori sau ai altor şcoli echivalente, încadraţi în învăţământul preşcolar şi primar, care, până la intrarea în vigoare a prezentei legi, au absolvit ciclul de licenţă, li se consideră îndeplinită condiţia pentru ocuparea funcţiilor didactice de profesor pentru învăţământul preşcolar, respectiv profesor pentru învăţământul primar. (5) Pentru ocuparea funcţiilor didactice din învăţământul special trebuie îndeplinite în mod corespunzător condiţiile prevăzute la alin. (1), iar pentru alte specializări decât cele psihopedagogice este necesar un stagiu atestat de pregătire teoretică şi practică în educaţie specială, în condiţiile stabilite prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. #M23 (6) Pentru ocuparea funcţiei didactice de antrenor în cluburile sportive şcolare, în palatele şi în cluburile copiilor - absolvirea cu diplomă a unui liceu şi a unei şcoli de antrenori, şcoli postliceale ori a unui colegiu de învăţământ terţiar nonuniversitar sau superior de profil, cu specializarea în ramura de sport respectivă, şi absolvirea cu certificat a programului de formare psihopedagogică de nivel I sau îndeplinirea condiţiei prevăzute la art. 238 alin. (1^2). #CIN *) Derogări de la prevederile art. 248 au fost acordate prin: - art. 11 alin. (2) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 15/2022 privind acordarea de sprijin şi asistenţă umanitară de către statul român cetăţenilor străini sau apatrizilor aflaţi în situaţii deosebite, proveniţi din zona conflictului armat din Ucraina, cu modificările ulterioare.Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în pct. 12.12 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. #B ART. 249 Personalul didactic auxiliar este format din: a) bibliotecar, documentarist, redactor; b) informatician; c) laborant; d) tehnician; e) pedagog şcolar; f) instructor de educaţie extraşcolară; g) asistent social; h) corepetitor; i) mediator şcolar; j) secretar; k) administrator financiar (contabil); l) instructor-animator; m) administrator de patrimoniu; #M103 n) referent debutant, referent, referent de specialitate debutant, referent de specialitate, numai pentru unităţi de învăţământ şi de formare profesională nonuniversitară din Ministerul Apărării Naţionale; #M131 o) auditor, consilier juridic, consilier, expert şi referent din inspectoratele şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti. #B ART. 250 Pentru ocuparea funcţiilor didactice auxiliare trebuie îndeplinite următoarele condiţii de studii: a) pentru funcţia de bibliotecar, de documentarist şi de redactor - absolvirea, cu examen de diplomă, a unei instituţii de învăţământ, secţia de biblioteconomie, sau a altor instituţii de învăţământ ai căror absolvenţi au studiat în timpul şcolarizării disciplinele de profil din domeniul biblioteconomiei; pot ocupa funcţia de bibliotecar, de documentarist sau de redactor şi absolvenţi ai învăţământului postliceal sau liceal cu diplomă în domeniu/absolvirea cu examen de diplomă a unei instituţii de învăţământ, secţia de biblioteconomie, sau a altor instituţii de învăţământ ai căror absolvenţi au studiat în timpul şcolarizării disciplinele de profil din domeniul biblioteconomiei; pot ocupa funcţia de bibliotecar, de documentaristsau de redactor şi alţi absolvenţi ai învăţământului superior, postliceal sau liceal cu diplomă, pe perioadă determinată, dacă au urmat un curs de iniţiere în domeniu; b) pentru funcţia de informatician - absolvirea, cu diplomă, a unei instituţii de învăţământ superior sau a unei unităţi de învăţământ preuniversitar de profil; c) pentru funcţia de laborant - absolvirea, cu examen de diplomă, a unei instituţii de învăţământ superior, a unei şcoli postliceale sau a liceului, în domeniu; d) tehnician - absolvirea unei şcoli postliceale sau a liceului, în domeniu/absolvirea cu examen de diplomă, în profilul postului, a unei şcoli postliceale sau a liceului, urmată de un curs de iniţiere în domeniu, în condiţiile stabilite prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului; e) pentru funcţia de pedagog şcolar - absolvirea liceului cu examen de bacalaureat; f) pentru funcţia de instructor de educaţie extraşcolară - absolvirea cu diplomă a unei instituţii de învăţământ superior, a unei şcoli postliceale în specialitate ori a unui liceu pedagogic sau a echivalentului acestuia ori a altui liceu şi absolvirea cursurilor speciale pentru obţinerea certificatului de calificare profesională pentru această funcţie; g) pentru funcţia de asistent social - absolvirea unei instituţii de învăţământ superior de profil, de lungă sau de scurtă durată, cu examen de licenţă ori de absolvire, sau a unei şcoli sanitare postliceale ori a unei şcoli postliceale de educatori-puericultori; #M1 h) pentru funcţia de corepetitor - absolvirea unui liceu de specialitate; #B i) pentru funcţia de mediator şcolar - absolvirea cu diplomă de licenţă cu specializarea asistenţă socială sau absolvirea cu diplomă de bacalaureat a liceului pedagogic, specializarea mediator şcolar, ori absolvirea cu diplomă de bacalaureat a oricărui alt profil liceal, urmată de un curs de formare profesională cu specializarea mediator şcolar, recunoscut de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului; j) pentru funcţia de secretar - absolvirea unei instituţii de învăţământ superior, respectiv a unui liceu, cu diplomă de bacalaureat sau absolvirea învăţământului postliceal cu specialitatea tehnician în activităţi de secretariat; k) pentru funcţia de administrator financiar - îndeplinirea condiţiilor prevăzute de legislaţia în vigoare pentru funcţia de contabil, contabil-şef; l) pentru funcţia de administrator de patrimoniu - îndeplinirea condiţiilor prevăzute de legislaţia în vigoare pentru funcţia de inginer/subinginer, economist. ART. 251 (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, în colaborare cu Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale, este autorizat ca, în funcţie dedinamica învăţământului, să stabilească şi să reglementeze noi funcţii didactice, respectiv didactice auxiliare. (2) Norma didactică pentru noile funcţii prevăzute la alin. (1) se reglementează de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. #M4 ART. 252*) (1) Personalul didactic titular în sistemul de învăţământ preuniversitar la data intrării în vigoare a prezentei legi îşi păstrează dreptul dobândit la concursul naţional unic de titularizare, prin repartiţie guvernamentală sau prin orice altă formă legală. (2) Personalul didactic din sistemul de învăţământ preuniversitar titularizat după intrarea în vigoare a prezentei legi beneficiază de aceleaşi drepturi ca şi personalul didactic prevăzut la alin. (1). #B (3) În condiţiile intrării în restrângere de activitate, cadrele didactice titulare în sistemul de învăţământ preuniversitar beneficiază de soluţionarea restrângerii de activitate prin: a) transferul consimţit între unităţile de învăţământ preuniversitar; b) repartizarea pe posturi/catedre vacante, coordonată de inspectoratul şcolar judeţean/Inspectoratul Şcolar al Municipiului Bucureşti, conform metodologiei elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, până la data de 15 noiembrie a fiecărui an. (4) Prin restrângere de activitate se înţelege: a) situaţia în care postul/norma didactică nu se încadrează în sistemul de normare privind efectivele de preşcolari şi elevi prevăzute de lege; b) situaţia în care se constată diminuarea numărului de ore sub nivelul unei jumătăţi de normă fără posibilitate de completare în aceeaşi unitate sau într-o unitate de învăţământ apropiată. #M4 (5) Cadrele didactice titulare în sistemul de învăţământ preuniversitar beneficiază, la cerere, de pretransfer consimţit între unităţile de învăţământ preuniversitar. Pretransferul este etapa de mobilitate a personalului didactic din învăţământul preuniversitar în cadrul căreia un cadru didactic titular în sistemul de învăţământ preuniversitar, la cererea acestuia, poate trece de la o unitate de învăţământ preuniversitar cu personalitate juridică/conexă la o altă unitate de învăţământ preuniversitar cu personalitate juridică/conexă, cu păstrarea statutului de cadru didactic în sistemul de învăţământ preuniversitar. (6) Pretransferul se realizează în aceeaşi localitate, în localitatea în care îşi are domiciliul cadrul didactic titular în sistemul de învăţământ preuniversitar sau pentru apropiere de domiciliu, conform metodologiei elaborate cu consultareapartenerilor de dialog social şi aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. #M23 (7) La etapele de ocupare a posturilor didactice/catedrelor vacante/rezervate prin transfer pentru soluţionarea restrângerii de activitate/pretransfer consimţit între unităţile de învăţământ pot participa cadre didactice titulare în unităţi de învăţământ preuniversitar de stat şi cadre didactice titulare din învăţământul preuniversitar particular dacă se află în una dintre următoarele situaţii: a) sunt cadre didactice titulare în unităţi de învăţământ preuniversitar particulare acreditate, în baza concursului naţional de ocupare a posturilor didactice/catedrelor vacante în învăţământul preuniversitar de stat; b) sunt cadre didactice titulare în unităţi de învăţământ preuniversitar particular acreditate/autorizate transferate/pretransferate din învăţământul preuniversitar de stat; c) sunt cadre didactice titulare în unităţi de învăţământ preuniversitar particular acreditate şi au obţinut nota/media de cel puţin 7 la un concurs naţional unic de titularizare în învăţământul preuniversitar de stat în ultimii 6 ani. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 252 au fost acordate prin: - art. 40 şi art. 41 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 70/2020 (#M101) privind reglementarea unor măsuri, începând cu data de 15 mai 2020, în contextul situaţiei epidemiologice determinate de răspândirea coronavirusului SARS-CoV-2, pentru prelungirea unor termene, pentru modificarea şi completarea Legii nr. 227/2015 privind Codul fiscal, a Legii educaţiei naţionale nr. 1/2011, precum şi a altor acte normative. Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în nota 5 de la sfârşitul textului actualizat. #M81 ART. 253 *** Abrogat #B SECŢIUNEA a 4-a Forme de angajare a personalului didactic ART. 254*) (1) În unităţile de învăţământ sau în consorţiile şcolare poate fi angajat personal didactic cu contract individual de muncă pe perioadă nedeterminată sau perioadă determinată de cel mult un an şcolar, cu posibilitatea prelungirii contractului, respectiv în plata cu ora, în condiţiile legii.(2) Constituirea posturilor didactice la nivelul unităţii de învăţământ sau al consorţiilor şcolare se face pe baza normativelor în vigoare privind formaţiunile de studiu. #M64 (2^1) Activităţile de laborator şi instruire practică din învăţământul profesional şi tehnic se pot face pe grupe, pe baza normativelor în vigoare privind formaţiunile de studiu. #M23 (3) Concursul pentru ocuparea posturilor didactice/catedrelor din învăţământul preuniversitar de stat cu personal didactic de predare încadrat cu contract individual de muncă pe perioadă nedeterminată sau perioadă determinată se organizează conform art. 89 alin. (1). Concursul pentru ocuparea posturilor didactice/catedrelor din învăţământul preuniversitar de stat cu personal încadrat în regim de plata cu ora, cu personal didactic de predare asociat sau pensionat se organizează la nivelul unităţilor de învăţământ. #M64 (3^1) *** Abrogat #M23 (4) Încadrarea unităţilor de învăţământ cu personal didactic, vacantarea posturilor didactice/catedrelor, ocuparea posturilor didactice/catedrelor, organizarea concursurilor pe posturi didactice/catedre şi angajarea personalului didactic se realizează conform metodologiei-cadru prevăzute la art. 89. (5) Consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ stabileşte posturile didactice/catedrele disponibile pentru angajare pe perioadă nedeterminată sau determinată şi statutul acestora: vacante, rezervate. #B (6) Inspectoratul şcolar analizează, corectează în colaborare cu unităţile de învăţământ şi avizează oferta de posturi didactice/catedre vacante/rezervate. (7) Lista de posturi didactice/catedre se face publică prin afişare la inspectoratele şcolare şi la unităţile de învăţământ respective şi pe site-ul acestor instituţii cu cel puţin 30 de zile înaintea declanşării procedurilor de selecţie şi angajare pe aceste posturi didactice/catedre. (8) Concursul prevăzut la alin. (3) constă în: #M23 a) probă practică sau inspecţie specială la clasă şi probă scrisă în cadrul concursului prevăzut la art. 89, la angajarea personalului didactic de predare cu contract individual de muncă, pe baza programelor specifice aprobate de Ministerul Educaţiei Naţionale; #Bb) prezentarea unui curriculum vitae şi susţinerea unui interviu la angajarea prin plata cu ora a personalului didactic asociat şi a personalului didactic pensionat. #M23 (8^1) Candidatul care solicită angajarea cu contract individual de muncă pe un post didactic/o catedră cu predare în altă limbă decât cea în care şi-a făcut studiile superioare susţine, în faţa unei comisii de specialitate, un test de cunoaştere a limbii în care urmează să facă predarea. (9) În învăţământul preuniversitar de stat inspectoratele şcolare organizează concursul pentru ocuparea posturilor didactice şi catedrelor, prevăzut la alin. 8 lit. a), conform statutului acestor posturi didactice şi catedre, stabilit în condiţiile alin. (5). În învăţământul preuniversitar particular concursul pentru ocuparea posturilor didactice şi catedrelor este organizat conform prevederilor art. 89 alin. (2). (9^1) Unităţile de învăţământ preuniversitar organizează concursul prevăzut la alin. 8 lit. b), conform statutului acestor posturi didactice şi catedre, stabilit în condiţiile alin. (5). (9^2) Subiectele pentru proba scrisă la concursul naţional organizat de inspectoratele şcolare se stabilesc de Ministerul Educaţiei Naţionale. Subiectele pentru concursurile organizate de unităţile de învăţământ particulare se stabilesc de către acestea, pe baza programelor specifice aprobate de Ministerul Educaţiei Naţionale. (9^3) La concursul naţional organizat de inspectoratele şcolare, lucrările scrise pentru ocuparea posturilor vacante din învăţământul preuniversitar se evaluează de comisii, pe specialităţi, în centre de evaluare stabilite de Ministerul Educaţiei Naţionale. (9^4) Contestaţiile privind rezultatele concursului pentru ocuparea posturilor didactice vacante/rezervate organizat de inspectoratul şcolar se adresează inspectoratului şi se soluţionează prin reevaluarea lucrărilor în cauză de către comisii, pe specialităţi, în centrele stabilite de Ministerul Educaţiei Naţionale. Din comisiile de soluţionare a contestaţiilor nu pot face parte persoanele care au asigurat corectarea la concurs a lucrărilor. Hotărârea acestor comisii este definitivă. (10) Consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ particular, care organizează concurs de ocupare a posturilor didactice, aprobă comisia de concurs. Din comisia de concurs compusă din cadre didactice face parte în mod obligatoriu şi un reprezentant al inspectoratului şcolar. În situaţia în care concursul se organizează în consorţii şcolare sau în asocieri temporare la nivel local, judeţean sau interjudeţean comisiile sunt aprobate de consiliile de administraţie ale unităţilor de învăţământ particulare respective.(10^1) Contestaţiile privind rezultatele concursului din învăţământul particular se adresează unităţii de învăţământ organizatoare. Comisia care le analizează este alcătuită din alţi membri decât cei care au corectat în concurs lucrările în cauză. Hotărârea comisiei de contestaţii este definitivă. (11) În învăţământul preuniversitar de stat, validarea concursului pentru ocuparea posturilor/catedrelor didactice se face de către consiliul de administraţie al inspectoratului şcolar. Angajarea pe post a personalului didactic cu contract individual de muncă se face de directorul unităţii de învăţământ, pe baza deciziei de repartizare semnate de inspectorul şcolar general. #B (12) În învăţământul particular, validarea concursurilor şi angajarea pe post se fac de către conducerea unităţii de învăţământ particular şi se comunică, în scris, inspectoratului şcolar. #M23 (13) Candidaţii care au dobândit definitivarea în învăţământ, cadre didactice cu drept de practică, şi au ocupat un post didactic vacant, prin concurs naţional, organizat în condiţiile metodologiei prevăzute la art. 89, sunt titulari în învăţământul preuniversitar. Pe baza deciziei de repartizare semnate de inspectorul şcolar general, directorul unităţii de învăţământ încheie cu aceştia contractul individual de muncă pe perioadă nedeterminată. #M42 (14) Pentru candidaţii care nu au dobândit definitivarea în învăţământ, cadre didactice debutante, şi au ocupat un post didactic vacant, prin concurs naţional, organizat în condiţiile metodologiei prevăzute la art. 89, directorul unităţii de învăţământ încheie contractul individual de muncă pe o perioadă de cel mult un an şcolar. În situaţia în care aceşti candidaţi promovează în termen de cel mult 6 ani de la ocuparea postului didactic vacant, prin concurs naţional, examenul pentru definitivarea în învăţământ, consiliul de administraţie modifică durata contractului individual de muncă din perioadă determinată în perioadă nedeterminată. #M23 (15) Candidaţii care au ocupat prin concurs naţional, în condiţiile metodologiei, un post didactic/o catedră vacant(ă) publicat(ă) pentru angajare pe perioadă determinată sau un post didactic/o catedră rezervat(ă), pe baza deciziei de repartizare semnate de inspectorul şcolar general, încheie contract individual de muncă pe o perioadă de cel mult un an şcolar, respectiv până la revenirea titularului pe post, cu directorul unităţii de învăţământ. Consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ poate decide prelungirea contractului individual de muncă şi în anul şcolar următor, în condiţiile prevăzute de metodologia-cadru prevăzută la art. 89 alin. (1).(16) Cadrele didactice asociate şi pensionate care au ocupat un post didactic/o catedră vacant(ă)/rezervat(ă) prin concursul prevăzut la alin. (8) lit. b) încheie contract individual de muncă în regim de plata cu ora cu directorul unităţii de învăţământ. #M4 (17) Inspectoratul şcolar centralizează la nivel judeţean/al municipiului Bucureşti posturile didactice şi orele rămase neocupate, care vor fi repartizate în ordinea stabilită prin metodologie elaborată cu consultarea partenerilor de dialog social şi aprobată prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. #M23 (18) Reprezentanţii organizaţiilor sindicale reprezentative la nivel de sector de activitate învăţământ preuniversitar participă cu statut de observator la toate etapele de organizare şi desfăşurare a concursurilor organizate de inspectoratul şcolar sau de unităţile de învăţământ. (19) Posturile didactice/catedrele rămase neocupate prin concurs sau vacantate în timpul anului şcolar se ocupă pe perioadă determinată, prin detaşare, prin plata cu ora, până la sfârşitul anului şcolar ori până la revenirea pe post a cadrului didactic care a beneficiat de rezervarea postului/catedrei. În situaţia în care posturile didactice nu pot fi astfel ocupate până la începerea cursurilor, inspectoratele şcolare organizează, la nivel judeţean, concursuri pentru ocuparea posturilor didactice în vederea angajării cu contract individual de muncă pe perioadă determinată a personalului didactic calificat. În mod excepţional, până la începerea cursurilor, inspectoratele şcolare pot organiza testări prin interviu şi lucrare scrisă, în profilul postului solicitat, în vederea angajării cu contract individual de muncă pe perioadă determinată a personalului fără studii corespunzătoare postului. (19^1) Posturile didactice/catedrele vacantate pe parcursul anului şcolar se ocupă la nivelul unităţii de învăţământ conform unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #M64 (19^2) *** Abrogat #B (20) Eliberarea din funcţie a personalului didactic în unităţile de învăţământ cu personalitate juridică se face de către directorul unităţii, cu aprobarea consiliului de administraţie, iar la unităţile de învăţământ particulare de către persoana juridică fondatoare. #CIN *) Derogări de la prevederile art. 254 au fost acordate prin:- art. 42 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 70/2020 (#M101) privind reglementarea unor măsuri, începând cu data de 15 mai 2020, în contextul situaţiei epidemiologice determinate de răspândirea coronavirusului SARS-CoV-2, pentru prelungirea unor termene, pentru modificarea şi completarea Legii nr. 227/2015 privind Codul fiscal, a Legii educaţiei naţionale nr. 1/2011, precum şi a altor acte normative; - art. 11 alin. (2) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 15/2022 privind acordarea de sprijin şi asistenţă umanitară de către statul român cetăţenilor străini sau apatrizilor aflaţi în situaţii deosebite, proveniţi din zona conflictului armat din Ucraina, cu modificările ulterioare. Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în nota 5 şi în pct. 12.12 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. #M4 ART. 254^1 (1) Personalul didactic titular în învăţământul preuniversitar poate fi detaşat în interesul învăţământului, cu acordul său, pentru ocuparea unor posturi din unităţi/instituţii de învăţământ şi unităţi conexe, la solicitarea acestuia, precum şi pentru asigurarea pe perioadă determinată de cel mult un an şcolar a conducerii unităţilor de învăţământ, unităţilor conexe ale învăţământului preuniversitar, inspectoratelor şcolare şi caselor corpului didactic şi a funcţiilor de îndrumare şi de control în inspectoratele şcolare. Detaşarea în interesul învăţământului se realizează conform metodologiei elaborate cu consultarea partenerilor de dialog social şi aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (2) Detaşarea la cerere a personalului didactic titular în învăţământul preuniversitar se realizează prin concurs sau concurs specific, conform metodologiei elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. Detaşarea la cerere a personalului didactic titular în învăţământul preuniversitar se realizează pe o perioadă de cel mult 5 ani şcolari consecutivi, cu păstrarea calităţii de titular în învăţământul preuniversitar. (3) Asigurarea conducerii unei unităţi de învăţământ preuniversitar particular, până la organizarea concursului, dar nu mai mult de sfârşitul anului şcolar, se poate realiza de cadre didactice care se disting prin calităţi profesionale, manageriale şi morale, după cum urmează: a) prin numirea în funcţia de conducere de către conducerea persoanei juridice finanţatoare, la propunerea consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ particular, a unui cadru didactic din cadrul unităţii de învăţământ respective sau a unui cadru didactic pensionat; actul de numire se aduce la cunoştinţa inspectoratului şcolar pe raza căruia îşi desfăşoară activitatea unitatea şcolară;b) prin detaşarea în interesul învăţământului a cadrelor didactice titulare în învăţământul preuniversitar de stat sau a cadrelor didactice titulare în alte unităţi de învăţământ particular, la propunerea conducerii persoanei juridice finanţatoare şi cu acordul scris al persoanelor solicitate, prin decizie a inspectorului şcolar general. #B ART. 255 (1) Cadrele didactice titulare, cu contract pe perioadă nedeterminată, alese în Parlament, numite în Guvern sau care îndeplinesc funcţii de specialitate specifice în aparatul Parlamentului, al Administraţiei Prezidenţiale, al Guvernului şi în Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, precum şi cele alese de Parlament în organismele centrale ale statului au drept de rezervare a postului didactic sau a catedrei pe perioada în care îndeplinesc aceste funcţii. (2) Prevederile alin. (1) se aplică şi cadrelor didactice titulare, cu contract pe perioadă nedeterminată, care îndeplinesc funcţia de prefect, subprefect, preşedinte şi vicepreşedinte al consiliului judeţean, primar, viceprimar, precum şi cadrelor didactice trecute în funcţii de conducere, de îndrumare şi de control în sistemul de învăţământ, de cultură, de tineret şi sport. De aceleaşi drepturi beneficiază şi personalul de conducere şi de specialitate de la casa corpului didactic, precum şi cadrele didactice numite ca personal de conducere sau în funcţii de specialitate specifice la comisiile şi agenţiile din subordinea Administraţiei Prezidenţiale, a Parlamentului, a Guvernului sau a Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (3) Liderii sindicatelor reprezentative din învăţământ au dreptul de rezervare a postului, conform prevederilor legale în vigoare şi contractului colectiv de muncă la nivel de ramură. (4) De prevederile alin. (1) beneficiază şi personalul didactic titular cu contract pe perioadă nedeterminată trimis în străinătate cu misiuni de stat, cel care lucrează în organisme internaţionale, precum şi însoţitorii acestora, dacă sunt cadre didactice. (5) Personalului didactic titular cu contract pe perioadă nedeterminată solicitat în străinătate pentru predare, cercetare, activitate artistică sau sportivă, pe bază de contract, ca urmare a unor acorduri, convenţii guvernamentale, interuniversitare sau interinstituţionale, i se rezervă postul didactic. (6) Personalul didactic are dreptul la întreruperea activităţii didactice, cu rezervarea postului, pentru creşterea şi îngrijirea copilului în vârstă de până la 2 ani, respectiv 3 ani în cazul copiilor cu handicap, conform prevederilor legale în vigoare. De acest drept poate beneficia numai unul dintre părinţi sau susţinătorii legali.(7) Perioada de rezervare a postului didactic, în condiţiile alin. (1) - (6), se consideră vechime în învăţământ. (8) Personalul didactic titular cu contract pe perioadă nedeterminată poate beneficia de concediu fără plată pe timp de un an şcolar, o dată la 10 ani, cu aprobarea unităţii de învăţământ sau, după caz, a inspectoratului şcolar, cu rezervarea postului pe perioada respectivă. #M4 (9) Personalului didactic titular în învăţământul preuniversitar care beneficiază de pensie de invaliditate de gradul III i se va rezerva catedra/postul didactic pe durata invalidităţii. Contractul de muncă este suspendat până la data la care medicul expert al asigurărilor sociale emite decizia prin care constată schimbarea gradului de invaliditate sau redobândirea capacităţii de muncă. Rezervarea catedrei/postului didactic încetează de la data emiterii de către medicul expert al asigurărilor sociale a deciziei prin care se constată pierderea definitivă a capacităţii de muncă. #B SECŢIUNEA a 5-a Funcţiile de conducere, de îndrumare şi de control ART. 256 (1) Funcţiile de conducere din unităţile de învăţământ sunt: director şi director adjunct. (2) Funcţiile de conducere din inspectoratele şcolare sunt: inspector şcolar general şi inspector şcolar general adjunct. (3) Funcţiile de conducere din unităţi conexe ale învăţământului preuniversitar se stabilesc potrivit specificului acestora, prin reglementări ale Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (4) Funcţiile de îndrumare şi de control din învăţământul preuniversitar sunt: a) la inspectoratele şcolare: inspector şcolar; b) la Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului: inspector general, inspector principal de specialitate şi alte funcţii stabilite prin hotărâre a Guvernului. #M122 ART. 257 (1) Funcţia de director şi de director adjunct se ocupă prin concurs public, care constă în probă scrisă şi interviu, de către cadre didactice titulare membre ale corpului naţional de experţi în management educaţional. (1^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), se pot înscrie la concursul naţional pentru ocuparea funcţiei de director/director adjunct în unităţile deînvăţământ preuniversitar şi cadrele didactice titulare care nu au calitatea de expert în management educaţional, dar care îndeplinesc următoarele condiţii: a) au diplomă de licenţă sau atestat de echivalare în condiţiile art. 149 alin. (3); b) au cel puţin 5 ani vechime în învăţământ. #M42 (2) Ocuparea funcţiilor de director şi de director adjunct se realizează prin concurs naţional, coordonat de către Ministerul Educaţiei Naţionale şi Cercetării Ştiinţifice, organizat prin inspectoratele şcolare, conform unei metodologii elaborate de către Ministerul Educaţiei Naţionale şi Cercetării Ştiinţifice şi adoptate prin ordin al ministrului. #M64 (2^1) *** Abrogat #M23 (3) În urma promovării concursului, directorul încheie contract de management administrativ-financiar cu primarul/primarul de sector al unităţii administrativ- teritoriale, respectiv preşedintele consiliului judeţean pe raza căruia se află unitatea de învăţământ. #B (4) Directorul şi directorul adjunct din unităţile de învăţământ preuniversitar nu pot avea, pe perioada exercitării mandatului, funcţia de preşedinte sau vicepreşedinte în cadrul unui partid politic, la nivel local, judeţean sau naţional. #M42 ART. 258 (1) Inspectoratul şcolar numeşte comisia de concurs pentru ocuparea funcţiei de director, respectiv de director adjunct al unităţii de învăţământ preuniversitar, unităţii conexe a învăţământului preuniversitar, unităţii de învăţământ pentru activităţi extraşcolare. Comisia de concurs pentru ocuparea funcţiei de director/director adjunct se stabileşte conform metodologiei aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice. La concursul pentru ocuparea funcţiei de director/director adjunct participă de drept reprezentanţi ai organizaţiilor sindicale reprezentative la nivel de sector de activitate învăţământ preuniversitar şi un reprezentant al părinţilor, cu statut de observatori. #B (2) Metodologia de organizare şi desfăşurare a concursului pentru ocuparea funcţiei de director şi de director adjunct se stabileşte prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului*). #M42 (3) Consiliul de administraţie al inspectoratului şcolar validează rezultatele concursului de ocupare a funcţiilor de director/director adjunct. #M23(4) Modelul-cadru al contractului de management administrativ-financiar este stabilit prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. (5) Directorul/directorul adjunct al unităţii de învăţământ de stat poate fi eliberat din funcţie la propunerea motivată a consiliului de administraţie al inspectoratului şcolar/al municipiului Bucureşti, la propunerea a 2/3 dintre membrii consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ sau la propunerea consiliului profesoral, cu votul a 2/3 dintre membri. În această ultimă situaţie este obligatorie realizarea unui audit de către inspectoratul şcolar. Rezultatele auditului se analizează în consiliul de administraţie al inspectoratului şcolar. În funcţie de hotărârea consiliului de administraţie al inspectoratului şcolar, inspectorul şcolar general emite decizia de eliberare din funcţie a directorului/directorului adjunct al unităţii de învăţământ. #B (6) Directorul unităţii de învăţământ particular şi confesional poate fi eliberat din funcţie, la propunerea consiliului de administraţie, cu votul a 2/3 din membrii săi, prin decizia persoanei juridice fondatoare. #M23 (7) În cazul vacantării funcţiilor de director şi director adjunct din unităţile de învăţământ preuniversitar, conducerea interimară este asigurată, până la organizarea concursului, dar nu mai târziu de sfârşitul anului şcolar, de un cadru didactic titular, numit prin detaşare în interesul învăţământului, prin decizia inspectorului şcolar general, cu avizul consiliului de administraţie al inspectoratului şcolar şi cu acordul scris al persoanelor solicitate. (8) Inspectorul şcolar general emite decizia de numire în funcţia de director, respectiv de director adjunct. #CIN *) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei nr. 4597/2021 pentru aprobarea Metodologiei privind organizarea şi desfăşurarea concursului pentru ocuparea funcţiilor de director şi director adjunct din unităţile de învăţământ preuniversitar de stat. #B ART. 259 (1) Inspectorii şcolari generali, generali adjuncţi şi directorii caselor corpului didactic sunt numiţi de ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, pe baza unui concurs public, reglementat prin metodologie elaborată de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (2) Inspectorii şcolari generali, generali adjuncţi şi directorii caselor corpului didactic încheie contract de management cu ministrul educaţiei, cercetării,tineretului şi sportului. Contractul de management poate fi prelungit, cu acordul părţilor, în urma evaluării performanţelor manageriale. (3) Directorii unităţilor destinate activităţilor extraşcolare sunt numiţi de către inspectorul şcolar general sau de către ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, conform subordonării acestora, în urma unui concurs public, pe baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. Directorul încheie contract de management cu inspectorul şcolar general sau cu ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, conform subordonării acestora. Contractul de management poate fi prelungit, cu acordul părţilor, în urma evaluării performanţelor manageriale. #M122 ART. 260 (1) Funcţiile de conducere din inspectoratele şcolare şi de director al casei corpului didactic se ocupă prin concurs, care constă în probă scrisă şi interviu, conform unei metodologii elaborate de către Ministerul Educaţiei şi aprobate prin ordin al ministrului, de către cadre didactice titulare în învăţământ membre ale corpului naţional de experţi în management educaţional, care au titlul de doctor sau gradul didactic I. (1^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), se pot înscrie la concursul naţional pentru ocuparea funcţiei de conducere din inspectoratele şcolare şi de director al casei corpului didactic şi cadrele didactice titulare care nu au calitatea de expert în management educaţional, dar care îndeplinesc următoarele condiţii: a) au diplomă de licenţă; b) au titlul de doctor sau gradul didactic I. #B (2) Concursul pentru ocuparea funcţiilor de inspector şcolar general, inspector şcolar general adjunct şi director la casa corpului didactic se desfăşoară la sediul Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (3) Comisia ministerială pentru ocuparea funcţiilor de inspector şcolar general, de inspector şcolar general adjunct şi de director la casa corpului didactic, numită prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, este alcătuită din 5 membri, dintre care: a) pentru funcţia de inspector şcolar general: (i) secretarul de stat pentru învăţământul preuniversitar, în calitate de preşedinte; (ii) 3 inspectori şcolari generali din teritoriu; (iii) un director din Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, cu competenţe în domeniu; b) pentru funcţia de inspector şcolar general adjunct şi de director la casa corpului didactic: (i) secretarul de stat pentru învăţământul preuniversitar, în calitate de preşedinte;(ii) 2 inspectori şcolari generali din teritoriu; (iii) inspectorul şcolar general al inspectoratului şcolar pentru care se organizează concursul; (iv) un director din Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, cu competenţe în domeniu. (4) În comisiile de concurs participă, cu statut de observator, reprezentanţii organizaţiilor sindicale reprezentative la nivel de ramură a învăţământului. (5) Contestaţiile la hotărârile comisiei prevăzute la alin. (3) se adresează ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, în termen de 5 zile de la comunicarea rezultatelor concursului. Hotărârea acestuia poate fi atacată la instanţa de judecată competentă. ART. 261 (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, respectiv inspectoratele şcolare vacantează, în condiţiile legii, posturile corespunzătoare funcţiilor de îndrumare şi de control cuprinse în organigramele proprii şi asigură publicarea acestora în presa centrală/locală şi la sediul propriu, cu cel puţin 30 de zile înainte de organizarea concursului. (2) Funcţiile de îndrumare şi de control din inspectoratele şcolare se ocupă, prin concurs, de cadre didactice din cadrul corpului naţional de experţi. #M122 (2^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (2), se pot înscrie la concursul pentru ocuparea funcţiilor de îndrumare şi de control din inspectoratele şcolare şi cadrele didactice titulare care nu au calitatea de expert în management educaţional, dar care au diplomă de licenţă şi gradul didactic I sau II. #B (3) Funcţiile de îndrumare şi de control din Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului se ocupă prin concurs. (4) Concursul pentru ocuparea funcţiilor de îndrumare şi de control constă în: a) curriculum vitae, analiza şi evaluarea acestuia; b) inspecţie specială la clasă; c) probă practică, constând din asistenţă la ore, analiză de lecţii şi întocmirea procesului-verbal de inspecţie; d) interviu în faţa unei comisii de concurs privind managementul educaţional şi deontologia profesională; e) probă scrisă în profilul postului pentru care candidează. (5) Comisia pentru concursul de ocupare a funcţiilor de îndrumare şi de control din inspectoratul şcolar este formată din: inspectorul şcolar general - în calitate de preşedinte; un reprezentant al Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului; un profesor sau un conferenţiar universitar din profilul postului pentru care candidează.(6) Comisia pentru concursul de ocupare a funcţiilor de îndrumare şi de control din Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului este formată din: secretarul de stat al departamentului în care se află postul scos la concurs - în calitate de preşedinte; directorul general din departamentul respectiv; un profesor sau un conferenţiar universitar din profilul postului, stabilit de ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (7) Reprezentanţii organizaţiilor sindicale reprezentative la nivel de ramură a învăţământului au drept de acces la documentele comisiilor de concurs. (8) Numirea personalului didactic admis la concurs, în funcţiile de îndrumare şi de control din inspectoratele şcolare, se face de către inspectorul şcolar general, cu avizul Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, iar în funcţiile de îndrumare şi control din cadrul ministerului, prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (9) Inspectorii şcolari încheie contract de management cu inspectorul şcolar general. Contractul de management poate fi prelungit, cu acordul părţilor, în urma evaluării performanţelor manageriale. #M122 ART. 261^1 Candidaţii înscrişi la concursurile pentru ocuparea funcţiilor de director/director adjunct în unităţile de învăţământ preuniversitar, director al casei corpului didactic, precum şi pentru ocuparea funcţiilor de conducere, îndrumare şi de control din inspectoratele şcolare trebuie să obţină minimum nota 7 (şapte) la proba scrisă pentru a promova la proba de interviu. Punctajul obţinut la proba de interviu trebuie să fie minimum 7 (şapte). #B SECŢIUNEA a 6-a Norma didactică ART. 262*) (1) Activitatea personalului didactic de predare se realizează într-un interval de timp zilnic de 8 ore, respectiv 40 de ore pe săptămână, şi cuprinde: #M110 a) activităţi didactice de predare-învăţare-evaluare şi de instruire practică şi examene de final de ciclu de studii, conform planurilor-cadru de învăţământ, de pregătire pentru evaluări/examene naţionale şi/sau pentru obţinerea performanţei educaţionale, precum şi de învăţare remedială; b) activităţi de pregătire metodico-ştiinţifică, de dezvoltare a curriculumului la decizia şcolii, în acord cu nevoile elevilor; #Bc) activităţi de educaţie, complementare procesului de învăţământ: mentorat, şcoală după şcoală, învăţare pe tot parcursul vieţii; #M23 d) activităţi de dirigenţie; #M110 e) activităţi specifice scrierii, derulării şi evaluării proiectelor educaţionale. #B (2) Activităţile concrete prevăzute la alin. (1), care corespund profilului, specializării şi aptitudinilor persoanei care ocupă postul didactic respectiv, sunt prevăzute în fişa individuală a postului. Aceasta se aprobă în consiliul de administraţie, se revizuieşte anual şi constituie anexă la contractul individual de muncă. #M110 (3) Norma didactică de predare-învăţare-evaluare şi de instruire practică şi de evaluare curentă a preşcolarilor şi a elevilor în clasă, în care pot fi incluse şi activităţi de pregătire pentru evaluări/examene naţionale şi/sau pentru obţinerea performanţei educaţionale, precum şi cele de învăţare remedială, reprezintă numărul de ore corespunzător activităţilor prevăzute la alin. (1) lit. a) şi se stabileşte după cum urmează: #M23 a) un post de educator/educatoare sau de institutor/institutoare ori de profesor pentru învăţământul preşcolar pentru fiecare grupă cu program normal, constituită în educaţia timpurie; b) un post de învăţător/învăţătoare sau de institutor/institutoare ori de profesor pentru învăţământul primar pentru fiecare clasă din învăţământul primar sau pentru clase simultane din cadrul acestuia, unde nu se pot constitui clase separate; #B c) 18 ore pe săptămână pentru profesorii din învăţământul secundar şi terţiar non-universitar, pentru profesorii din unităţile şi clasele cu program integrat şi suplimentar de artă şi sportiv, precum şi din unităţile cu activităţi extraşcolare şi din centrele sau cabinetele de asistenţă psihopedagogică; #M23 d) 24 de ore pe săptămână pentru profesorii de instruire practică şi maiştrii- instructori; e) pentru personalul didactic din învăţământul special, norma didactică se stabileşte astfel: învăţători şi profesori la predare - 16 ore pe săptămână; învăţător-educator, institutor-educator, profesor-educator, maistru-instructor şi profesor pentru instruire practică - 20 de ore pe săptămână; f) un post pentru personalul didactic din învăţământul special integrat, pentru cel din centrele logopedice interşcolare, pentru personalul didactic itinerant şi desprijin, pentru personalul didactic din învăţământul special preşcolar, pentru profesori care efectuează terapiile specifice, profesori pentru cultura fizică medicală, kinetoterapie, educaţia psihomotrică şi altele, în funcţie de tipul şi gradul de deficienţă, conform metodologiei elaborate de Ministerul Educaţiei Naţionale; #B g) un post de profesor documentarist în centrele de documentare şi informare. #M110 (4) Norma didactică de predare-învăţare-evaluare prevăzută la alin. (3) lit. c) - e) pentru personalul didactic de predare şi de instruire practică cu o vechime în învăţământ de peste 25 de ani şi cu gradul didactic I se poate reduce cu două ore săptămânal, la cerere, fără diminuarea salariului. Personalul didactic care desfăşoară activitate de mentorat beneficiază de reducerea cu 2 - 4 ore/săptămână a normei didactice de predare-învăţare-evaluare, în funcţie de numărul de profesori stagiari coordonaţi; pentru personalul didactic încadrat pe post, care desfăşoară activitate de mentorat, orele de mentorat se remunerează în sistem de plată cu ora. (4^1) Pentru pregătirea remedială sau pentru pregătirea de performanţă se pot aloca în normă 2 - 3 ore. #M23 (5) Norma didactică se poate reduce ca urmare a solicitării cadrului didactic, adresată directorului şcolii. (6) Personalul didactic de predare şi de instruire practică, care beneficiază de reducerea normei didactice, poate avea dreptul la remunerarea activităţii în regim de plată cu ora sau cumul de norme, doar după efectuarea normei complete, prevăzute la alin. (3) lit. c), d) şi e). #M110 (7) Norma didactică a consilierului şcolar corespunde unui post de consilier şcolar în cabinetul de asistenţă psihopedagogică, respectiv în cabinetul interşcolar de asistenţă psihopedagogică şi se stabileşte prin raportare la un număr de 500 de elevi, 500 de elevi şi preşcolari sau de 300 de preşcolari. Activităţile specifice normei didactice sunt stabilite prin regulament aprobat prin ordin al ministrului educaţiei şi cercetării. #CIN *) 1. Derogări de la prevederile art. 262 au fost acordate prin: - art. 11 alin. (2) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 15/2022 privind acordarea de sprijin şi asistenţă umanitară de către statul român cetăţenilor străini sau apatrizilor aflaţi în situaţii deosebite, proveniţi din zona conflictului armat din Ucraina, cu modificările ulterioare.Precizăm că dispoziţiile de derogare menţionate mai sus sunt reproduse în pct. 12.12 din nota 12 de la sfârşitul textului actualizat. 2. A se vedea şi: - art. 5 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 58/2020 (#M100), cu modificările ulterioare, articol reprodus în nota 4 de la sfârşitul textului actualizat; - art. 5 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 141/2020 (#M113), articol reprodus în nota 7 de la sfârşitul textului actualizat. Jurisprudenţă obligatorie (ÎCCJ) #B ART. 263 (1) Norma didactică în învăţământul preuniversitar cuprinde ore prevăzute în planurile-cadru de învăţământ la disciplinele corespunzătoare specializării sau specializărilor înscrise pe diploma de licenţă ori pe certificatul de absolvire a unui modul de minimum 90 de credite transferabile care atestă obţinerea de competenţe de predare a unei discipline din domeniul fundamental aferent domeniului de specializare înscris pe diplomă. #M110 (2) În norma didactică prevăzută la alin. (1) se pot include ore de la disciplinele stabilite prin metodologia aprobată de Ministerul Educaţiei şi Cercetării şi ore de pregătire pentru evaluări/examene naţionale şi/sau pentru obţinerea performanţei educaţionale, precum şi ore de învăţare remedială, fără a depăşi o jumătate de normă de predare-învăţare-evaluare, cu menţinerea drepturilor salariale. #B (3) În situaţia în care norma didactică nu se poate constitui conform prevederilor alin. (1) şi (2), aceasta se poate completa cu activităţile prevăzute la art. 262 alin. (1) lit. c). (4) Orele de limbi străine din învăţământul primar pot fi predate, în condiţiile prezentei legi, de profesorii pentru învăţământul primar de la grupa sau clasa respectivă, în cadrul activităţilor postului, dacă fac dovada calificării prin diploma de studii ori prin certificatul de competenţă. Orele de limbi străine din învăţământul primar pot fi predate şi de profesori cu studii superioare de specialitate, fiind incluse în norma acestora, sau prin plata cu ora, în cazul în care profesorii pentru învăţământul primar de la grupa ori clasa respectivă nu fac dovada calificării prin diploma de studii sau prin certificatul de competenţă. (5) Orele de limbi străine din învăţământul primar pot fi predate, în condiţiile prezentei legi, de profesorii pentru învăţământul primar de la clasa respectivă, dacă fac dovada calificării prin diploma de studii sau prin certificatul de competenţă şisunt remunerate prin plata cu ora. Orele de limbi străine din învăţământul primar pot fi predate şi de profesori cu studii superioare de specialitate, fiind incluse în norma acestora, sau prin plata cu ora. (6) Profesorii pentru învăţământul primar de la clasele cu predare în limbile minorităţilor naţionale sunt remuneraţi, prin plata cu ora, pentru orele care depăşesc numărul de ore prevăzut în planurile de învăţământ de la clasele cu predare în limba română. #M72 (6^1) Profesorii pentru învăţământul primar de la clasele cu predare în limbile minorităţilor naţionale predau disciplinele Comunicare în limba română, precum şi Limba şi literatura română pe tot parcursul ciclului primar. #B (7) În învăţământul primar, orele de educaţie fizică prevăzute în planurile de învăţământ sunt predate de profesori cu studii superioare de specialitate. #M72 (7^1) *** Abrogat #B (8) În palatele şi în cluburile copiilor, norma didactică cuprinde activităţile prevăzute în planurile de educaţie corespunzătoare profilurilor cercurilor şi atelierelor, aprobate prin regulament de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, în limitele normelor didactice stabilite la art. 262 alin. (3). (9) Prin excepţie, dacă norma didactică a profesorilor din învăţământul gimnazial nu se poate constitui conform prevederilor alin. (1) şi art. 262 alin. (3), aceasta poate fi constituită din 2/3 din ore de la specializarea sau specializările de bază şi completată cu 1/3 din ore de la disciplinele stabilite la alin. (2) ori prin adăugarea de ore conform prevederilor art. 262 alin. (1) lit. c). În învăţământul gimnazial din mediul rural norma didactică se poate constitui din 1/2 din ore de la specialitatea sau specialităţile de bază şi completată cu 1/2 din ore de la disciplinele stabilite la alin. (2) ori prin adăugare de ore conform prevederilor art. 262 alin. (1) lit. c). #M82 (10) Personalul didactic de conducere, de îndrumare şi control poate fi degrevat total sau parţial de norma didactică, pe baza normelor aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale, elaborate cu consultarea federaţiilor sindicale reprezentative din învăţământ. De acelaşi drept pot beneficia şi persoanele desemnate de federaţiile sindicale reprezentative din învăţământ, ca urmare a participării acestora la procesul de monitorizare şi evaluare a calităţii sistemului de învăţământ, pe baza normelor aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. Prin acelaşi ordin se stabilesc atribuţiile persoanelor degrevate de norma didactică.#M9 (10^1) Personalul degrevat potrivit alin. (10) primeşte drepturile salariale pentru funcţia în care este încadrat, precum şi celelalte sporuri şi indemnizaţii prevăzute de lege pentru activitatea desfăşurată, după caz. #B (11) Timpul săptămânal de activitate a personalului didactic auxiliar este identic cu cel stabilit pentru personalul cu funcţii echivalente din celelalte sectoare bugetare, potrivit legii. Sarcinile acestuia sunt prevăzute în fişa individuală a postului. Jurisprudenţă obligatorie (ÎCCJ) SECŢIUNEA a 7-a Distincţii ART. 264 (1) Personalul didactic din învăţământul preuniversitar beneficiază de gradaţie de merit, acordată prin concurs. Această gradaţie se acordă pentru 16% din posturile didactice existente la nivelul inspectoratului şcolar şi reprezintă 25% din salariul de bază. Gradaţia de merit se atribuie pe o perioadă de 5 ani. (2) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului elaborează metodologia şi criteriile de acordare a gradaţiei de merit, cu consultarea federaţiilor sindicale reprezentative la nivel de ramură de învăţământ. ART. 265 (1) Personalul didactic cu rezultate excelente în activitatea didactică, educativă şi ştiinţifică poate primi decoraţii, ordine, medalii, titluri, potrivit legii. (2) Ordinele şi medaliile care pot fi conferite personalului didactic din învăţământul preuniversitar sunt: Ordinul Spiru Haret clasele Comandor, Cavaler şi Ofiţer, Medalia Membru de onoare al corpului didactic. Medalia se acordă cadrelor didactice pensionabile, cu activitate deosebită în învăţământ. (3) În afara distincţiilor prevăzute la alin. (2), ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului este autorizat să acorde personalului didactic din învăţământul preuniversitar următoarele distincţii: a) adresă de mulţumire publică; b) diplomă "Gheorghe Lazăr" clasele I, a II-a şi a III-a; c) diplomă de excelenţă, care se acordă cadrelor didactice pensionate sau pensionabile, cu activitate deosebită în învăţământ. (4) Diploma "Gheorghe Lazăr" clasele I, a II-a şi a III-a este însoţită de un premiu de 20%, 15% şi, respectiv, 10% din suma salariilor de bază primite înultimele 12 luni de activitate. Diploma de excelenţă este însoţită de un premiu de 20% din suma salariilor de bază primite în ultimele 12 luni de activitate. (5) Distincţiile şi premiile prevăzute la alin. (3) se acordă în baza unui regulament aprobat prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, în limita unui procent de 1% din numărul total al posturilor didactice din fiecare judeţ/sector al municipiului Bucureşti. (6) Fondurile pentru acordarea distincţiilor prevăzute la alin. (3) sunt asigurate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. SECŢIUNEA a 8-a Drepturi şi obligaţii ART. 266 Personalul din învăţământul preuniversitar are drepturi şi obligaţii care decurg din legislaţia în vigoare, din prezenta lege, din regulamente specifice şi din prevederile contractului individual de muncă. ART. 267 (1) Cadrele didactice beneficiază de concediu anual cu plată, în perioada vacanţelor şcolare, cu o durată de 62 de zile lucrătoare; în cazuri bine justificate, conducerea unităţii de învăţământ poate întrerupe concediul legal, persoanele în cauză urmând a fi remunerate pentru munca depusă. (2) Perioadele de efectuare a concediului de odihnă pentru fiecare cadru didactic se stabilesc de consiliul de administraţie, în funcţie de interesul învăţământului şi al celui în cauză, dar cu asigurarea personalului didactic necesar pentru desfăşurarea examenelor naţionale. (3) Neefectuarea concediului anual dă dreptul la efectuarea concediului restant în vacanţele anului şcolar următor. ART. 268 (1) Cadrele didactice care redactează teza de doctorat sau lucrări în interesul învăţământului pe bază de contract de cercetare ori de editare au dreptul la 6 luni de concediu plătit, o singură dată, cu aprobarea consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ. (2) Personalul didactic aflat în situaţia prevăzută la alin. (1) nu poate fi încadrat în activităţi didactice retribuite în regim de plată cu ora. (3) În situaţia desfiinţării unei unităţi de învăţământ de stat, salariaţii disponibilizaţi primesc salarii compensatorii, conform legii. #M118 ART. 269*)Personalul de conducere, de îndrumare şi control din inspectoratele şcolare, precum şi personalul de conducere din unităţile de învăţământ preuniversitar şi din unităţile conexe beneficiază de concediu de odihnă conform Codului muncii. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei nr. 4050/2021 pentru aprobarea Normelor metodologice privind efectuarea concediului de odihnă al personalului didactic de predare, de conducere, de îndrumare şi control şi al personalului de cercetare din învăţământul de stat. #B ART. 270*) Normele metodologice referitoare la efectuarea concediului legal vor fi elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului împreună cu reprezentanţii organizaţiilor sindicale reprezentative la nivel de ramură a învăţământului. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei nr. 4050/2021 pentru aprobarea Normelor metodologice privind efectuarea concediului de odihnă al personalului didactic de predare, de conducere, de îndrumare şi control şi al personalului de cercetare din învăţământul de stat. #B ART. 271 Dreptul la iniţiativă profesională constă în: a) conceperea activităţii profesionale şi realizarea obiectivelor educaţionale ale disciplinelor de învăţământ, prin metodologii care respectă principiile psihopedagogice; b) utilizarea bazei materiale şi a resurselor învăţământului, în scopul realizării obligaţiilor profesionale; c) punerea în practică a ideilor novatoare pentru modernizarea procesului de învăţământ. SECŢIUNEA a 9-a Dreptul la securitate al personalului didactic ART. 272 (1) Cadrele didactice nu pot fi perturbate în timpul desfăşurării activităţii didactice de nicio autoritate şcolară sau publică. (2) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), nu se consideră perturbare a cadrelor didactice în timpul desfăşurării activităţii didactice intervenţia autorităţilor şcolareşi/sau publice în situaţiile în care sănătatea fizică sau psihică a elevilor ori a personalului este pusă în pericol în orice mod, conform constatării personalului de conducere, respectiv în timpul exerciţiilor de alarmare pentru situaţii de urgenţă. (3) Înregistrarea prin orice procedee a activităţii didactice poate fi făcută numai cu acordul celui care o conduce. (4) Multiplicarea, sub orice formă, a înregistrărilor activităţii didactice de către elevi sau de către alte persoane este permisă numai cu acordul cadrului didactic respectiv. (5) Înregistrarea prin orice procedee a activităţilor desfăşurate în spaţiile şcolare este permisă numai cu acordul personalului de conducere, cu excepţia celor de la alin. (3). SECŢIUNEA a 10-a Dreptul de participare la viaţa socială ART. 273 (1) Personalul didactic are dreptul să participe la viaţa socială şi publică, în beneficiul propriu, în interesul învăţământului. (2) Personalul didactic are dreptul să facă parte din asociaţii şi organizaţii sindicale, profesionale şi culturale, naţionale şi internaţionale, legal constituite, în conformitate cu prevederile legii. (3) Personalul didactic poate exprima liber opinii profesionale în spaţiul şcolar şi poate întreprinde acţiuni în nume propriu în afara acestui spaţiu, dacă acestea nu afectează prestigiul învăţământului şi demnitatea profesiei de educator, respectiv prevederile prezentei legi. ART. 274 (1) Personalul didactic beneficiază, în limita fondurilor alocate prin buget, din fonduri extrabugetare sau sponsorizări, de acoperirea integrală ori parţială a cheltuielilor de deplasare şi de participare la manifestări ştiinţifice organizate în străinătate, cu aprobarea consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ. (2) Personalul prevăzut la alin. (1) înaintează unităţii de învăţământ propuneri de valorificare a rezultatelor acţiunii pentru care a primit aprobarea de deplasare. ART. 275 (1) Cadrele didactice au obligaţia morală să îşi acorde respect reciproc şi sprijin în îndeplinirea obligaţiilor profesionale. (2) Personalul didactic de conducere, de îndrumare şi de control, precum şi personalul didactic auxiliar au obligaţia de a respecta atribuţiile prevăzute în fişa postului.(3) Personalul didactic de conducere, de îndrumare şi de control, precum şi personalul didactic auxiliar au obligaţia de a participa la activităţi de formare continuă, în condiţiile legii. ART. 276 Personalului didactic din unităţile de învăţământ conexe, care nu dispune de locuinţă în localitatea unde are postul, i se decontează cheltuielile de transport, conform legii. #M38 ART. 277 (1) Copiii personalului didactic şi didactic auxiliar aflat în activitate sunt scutiţi de plata taxelor de înscriere la concursurile de admitere în învăţământul superior şi beneficiază de gratuitate la cazare în cămine şi internate. (2) Beneficiază de prevederile alin. (1) şi copiii personalului didactic şi didactic auxiliar pensionat din sistemul de învăţământ, precum şi copiii orfani de unul sau ambii părinţi ce au activat în sistemul de învăţământ. #B ART. 278 Personalul didactic şi didactic auxiliar din învăţământ beneficiază de o compensaţie de la bugetul asigurărilor sociale de stat de 50% din valoarea cazării, mesei şi a tratamentului în bazele de odihnă şi tratament. ART. 279 Personalul didactic titular care din proprie iniţiativă solicită să se specializeze/să continue studiile are dreptul la concediu fără plată. Durata totală a acestuia nu poate depăşi 3 ani într-un interval de 7 ani. Aprobările în aceste situaţii sunt de competenţa unităţii şcolare prin consiliul de administraţie, dacă se face dovada activităţii respective. SECŢIUNEA a 11-a Răspunderea disciplinară şi patrimonială #M95 ART. 280 (1) Personalul didactic, personalul didactic auxiliar, precum şi cel de conducere, de îndrumare şi de control din învăţământul preuniversitar răspund disciplinar pentru încălcarea îndatoririlor ce le revin şi a fişei anuale a postului ocupat potrivit contractului individual de muncă, precum şi pentru încălcarea normelor de comportare care dăunează interesului învăţământului şi prestigiului unităţii/instituţiei, conform legii. #B(2) Sancţiunile disciplinare care se pot aplica personalului prevăzut la alin. (1), în raport cu gravitatea abaterilor, sunt: a) observaţie scrisă; b) avertisment; c) diminuarea salariului de bază, cumulat, când este cazul, cu indemnizaţia de conducere, de îndrumare şi de control, cu până la 15%, pe o perioadă de 1 - 6 luni; d) suspendarea, pe o perioadă de până la 3 ani, a dreptului de înscriere la un concurs pentru ocuparea unei funcţii didactice superioare sau pentru obţinerea gradelor didactice ori a unei funcţii de conducere, de îndrumare şi de control; e) destituirea din funcţia de conducere, de îndrumare şi de control din învăţământ; f) desfacerea disciplinară a contractului individual de muncă. #M95 (3) Orice persoană poate sesiza în scris cu privire la săvârşirea unei fapte ce poate constitui abatere disciplinară, prin înregistrarea sesizării, după cum urmează: a) la secretariatul unităţii/instituţiei de învăţământ pentru faptele săvârşite de personalul angajat în legătură cu atribuţiile din fişa postului; b) la secretariatul inspectoratului şcolar pentru fapte săvârşite de personalul de conducere al unităţilor/instituţiilor de învăţământ şi de personalul de îndrumare şi control şi de execuţie al inspectoratului şcolar, precum şi pentru fapte săvârşite de membrii comisiilor/consiliilor sau responsabililor numiţi de inspectoratul şcolar; c) la registratura Ministerului Educaţiei şi Cercetării pentru fapte săvârşite de personalul de conducere din inspectoratele şcolare şi personalul de îndrumare, de control şi de execuţie din cadrul Ministerului Educaţiei şi Cercetării. (3^1) Instituţia abilitată să soluţioneze sesizarea va face o cercetare prealabilă, al cărei rezultat se va discuta/analiza în consiliul de administraţie al instituţiei în cauză, care va decide, dacă este cazul, începerea cercetării efective pentru abaterile prezumate săvârşite, aprobând în aceeaşi şedinţă de lucru comisia care va efectua această cercetare. (4) Pentru cercetarea abaterilor prezumate săvârşite de personalul din unităţile/instituţiile de învăţământ, personalul de conducere al unităţilor/instituţiilor de învăţământ preuniversitar, personalul contractual, personalul de îndrumare şi de control şi personalul de conducere din cadrul inspectoratelor şcolare şi de personalul de conducere, de îndrumare şi de control din cadrul Ministerului Educaţiei şi Cercetării, comisiile de cercetare disciplinară se constituie după cum urmează: a) pentru personalul unităţii/instituţiei de învăţământ, comisii formate din 3 - 5 membri, dintre care unul reprezintă organizaţia sindicală din care face partepersoana aflată în discuţie sau este un reprezentant al salariaţilor, iar ceilalţi au funcţia cel puţin egală cu a celui care a săvârşit abaterea; b) pentru personalul de conducere al unităţilor/instituţiilor de învăţământ preuniversitar şi pentru personalul de îndrumare şi control din inspectoratele şcolare, comisii formate din 3 - 5 membri, dintre care un reprezentant al salariaţilor, iar ceilalţi au funcţia didactică cel puţin egală cu a celui care a săvârşit abaterea. Din comisie face parte şi un inspector şcolar general adjunct din cadrul inspectoratului şcolar judeţean/al municipiului Bucureşti; c) pentru personalul contractual din inspectoratele şcolare, comisii formate din 3 - 5 membri, dintre care un reprezentant al salariaţilor. Din comisie face parte şi un inspector şcolar general adjunct din cadrul inspectoratului şcolar judeţean/al municipiului Bucureşti; d) pentru personalul de îndrumare şi de control din cadrul Ministerului Educaţiei şi Cercetării, comisii formate din 3 - 5 membri, dintre care unul reprezintă organizaţia sindicală din care face parte persoana aflată în discuţie sau este un reprezentant al salariaţilor, iar ceilalţi au funcţia didactică cel puţin egală cu a celui care a săvârşit abaterea; e) pentru personalul de conducere al inspectoratelor şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti, comisii formate din 3 - 5 membri, dintre care un reprezentant al salariaţilor, iar ceilalţi au funcţia didactică cel puţin egală cu a celui care a săvârşit abaterea; f) pentru membrii comisiilor/consiliilor numiţi de inspectoratul şcolar, comisii formate din 3 - 5 membri, dintre care un reprezentant al salariaţilor, un inspector şcolar şi 1 - 2 directori de unităţi/instituţii de învăţământ, iar ceilalţi au funcţia didactică cel puţin egală cu a celui care a săvârşit abaterea. (5) Comisiile de cercetare disciplinară se constituie prin decizia/ordinul conducătorului instituţiei abilitate în soluţionarea sesizării, după respectarea prevederilor alin. (3), după aprobarea lor de către: a) consiliul de administraţie al unităţii/instituţiei de învăţământ preuniversitar, pentru personalul unităţii/instituţiei de învăţământ; b) consiliul de administraţie al inspectoratului şcolar pentru funcţiile de conducere din unităţile/instituţiile de învăţământ, pentru personalul de îndrumare şi control şi pentru personalul contractual din inspectoratele şcolare, precum şi pentru membrii comisiilor/consiliilor numiţi de către inspectoratul şcolar; c) ministrul educaţiei naţionale, pentru funcţiile de conducere, de îndrumare şi de control din cadrul Ministerului Educaţiei şi Cercetării, precum şi pentru personalul de conducere din inspectoratele şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti. #B(6) În cadrul cercetării abaterii prezumate se stabilesc faptele şi urmările acestora, împrejurările în care au fost săvârşite, existenţa sau inexistenţa vinovăţiei, precum şi orice alte date concludente. Audierea celui cercetat şi verificarea apărării acestuia sunt obligatorii. Refuzul celui cercetat de a se prezenta la audiere, deşi a fost înştiinţat în scris cu minimum 48 de ore înainte, precum şi de a da declaraţii scrise se constată prin proces-verbal şi nu împiedică finalizarea cercetării. Cadrul didactic cercetat are dreptul să cunoască toate actele cercetării şi să îşi producă probe în apărare. #M95 (7) Cercetarea faptei şi comunicarea deciziei se fac în termen de cel mult 30 de zile de la data constatării acesteia, consemnată în condica de inspecţii sau la registratura generală a unităţii/instituţiei de învăţământ preuniversitar, fiindu-i adusă la cunoştinţă persoanei de către conducătorul instituţiei după aprobarea în consiliul de administraţie al acesteia, respectiv de către ministru, în funcţie de instituţia care a numit comisia de cercetare disciplinară prin decizie/ordin. Persoanei nevinovate i se comunică în scris inexistenţa faptelor pentru care a fost cercetată. (8) Persoanele sancţionate încadrate în unităţile de învăţământ au dreptul de a contesta, în termen de 15 zile de la comunicare, decizia respectivă la colegiul de disciplină de pe lângă inspectoratul şcolar. Personalul de conducere din unităţile/instituţiile de învăţământ, personalul de conducere, de îndrumare şi de control şi contractual din inspectoratele şcolare, membrii comisiilor/consiliilor numiţi de către inspectoratul şcolar şi personalul de conducere, de îndrumare şi control din Ministerul Educaţiei şi Cercetării, care a fost sancţionat, are dreptul de a contesta decizia, în termen de 15 zile de la comunicare, la Colegiul central de disciplină al Ministerului Educaţiei şi Cercetării. #B (9) Normele privind componenţa, organizarea şi funcţionarea, precum şi atribuţiile colegiului de disciplină de pe lângă inspectoratul şcolar şi ale Colegiului central de disciplină al Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului se stabilesc prin regulament aprobat prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (10) Dreptul persoanei sancţionate de a se adresa instanţelor judecătoreşti este garantat. ART. 281 (1) Pentru personalul didactic din unităţile de învăţământ preuniversitar, propunerea de sancţionare se face de către director sau de cel puţin 2/3 din numărul total al membrilor consiliului de administraţie. Sancţiunile aprobate de consiliul de administraţie sunt puse în aplicare şi comunicate prin decizie a directorului unităţii de învăţământ preuniversitar.(2) Pentru personalul de conducere al unităţii de învăţământ preuniversitar, propunerea de sancţionare se face de către consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ preuniversitar şi se comunică prin decizie a inspectorului şcolar general. (3) Pentru personalul de conducere din inspectoratele şcolare şi casele corpului didactic, propunerea de sancţionare se face de ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului şi se comunică prin ordin. (4) Pentru personalul de îndrumare şi control din Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, propunerea de sancţionare se face, după caz, de ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului, respectiv de secretarul de stat sau de şeful ierarhic al persoanei în cauză şi se comunică prin ordin. ART. 282 Sancţiunea se stabileşte, pe baza raportului comisiei de cercetare, de autoritatea care a numit această comisie şi se comunică celui în cauză, prin decizie scrisă, după caz, de către directorul unităţii de învăţământ, inspectorul şcolar general sau ministrul educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. ART. 283 Răspunderea patrimonială a personalului didactic, a personalului didactic auxiliar, precum şi a celui de conducere, de îndrumare şi de control din învăţământul preuniversitar se stabileşte potrivit legislaţiei muncii. Decizia de imputare, precum şi celelalte acte pentru recuperarea pagubelor şi a prejudiciilor se fac de conducerea unităţii sau a instituţiei al cărei salariat este cel în cauză, în afară de cazurile când, prin lege, se dispune altfel. SECŢIUNEA a 12-a Pensionarea ART. 284 (1) Personalul didactic beneficiază de pensie în condiţiile prevăzute de legislaţia de asigurări sociale şi pensii care reglementează sistemul public de pensii. #M96 (1^1) În termen de 30 de zile calendaristice anterior împlinirii condiţiilor de vârstă standard şi a stagiului minim de cotizare pentru pensionare, personalul didactic poate opta pentru continuarea executării contractului individual de muncă până la împlinirea vârstei standard de pensionare prevăzută de lege pentru bărbaţi, respectiv vârsta de 65 de ani. Angajatorul nu poate îngrădi sau limita acest drept. (1^2) Exercitarea dreptului prevăzut la alin. (1^1) se face în scris, prin cerere adresată consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ şi depusă la secretariatul acesteia.(1^3) Personalul didactic care a optat pentru continuarea executării contractului individual de muncă până la împlinirea vârstei de 65 de ani în condiţiile alin. (1^1) beneficiază de toate drepturile personalului didactic. (1^4) Personalului didactic care a optat pentru executarea contractului individual de muncă până la împlinirea vârstei de 65 de ani în condiţiile alin. (1^1) i se aplică, în mod corespunzător prevederile alin. (6) - (8). #M23 (2) Personalul didactic de predare, de conducere, de îndrumare şi control se pensionează pentru limită de vârstă, anticipat şi anticipat parţial, la data încheierii anului şcolar în care împlineşte vârsta standard de pensionare sau, după caz, în situaţia pensiei anticipate şi anticipate parţială, vârsta standard redusă cu cel mult 5 ani. (2^1) Prin derogare de la art. 56 alin. (1) lit. c) din Legea nr. 53/2003 - Codul muncii, republicată, cu modificările şi completările ulterioare, în cazul personalului didactic care se pensionează în condiţiile alin. (2), contractul individual de muncă încetează de drept la data comunicării deciziei de admitere a cererii de pensionare. #B (3) Pentru motive temeinice, pensionarea personalului didactic de conducere, de îndrumare şi de control se poate face şi în timpul anului şcolar, cu aprobarea consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ, respectiv al inspectoratului şcolar. (4) Cadrele didactice pensionate pot desfăşura activităţi didactice, salarizate prin plata cu ora, după împlinirea vârstei standard de pensionare. (5) Personalul didactic pensionat din învăţământ beneficiază de asistenţă medicală şi de acces la casele de odihnă şi la bazele de tratament ale cadrelor didactice. #M23 (6) Personalul didactic de predare titular din învăţământul preuniversitar, cu gradul didactic I sau cu titlul ştiinţific de doctor, care dovedeşte competenţă profesională deosebită, poate fi menţinut ca titular în funcţia didactică până la 3 ani peste vârsta standard de pensionare, anual, la cerere, conform metodologiei aprobate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. #M18 (7) Reîncadrarea în funcţia de personal didactic a personalului didactic pensionat care nu a depăşit cu 3 ani vârsta de pensionare se face anual, cu menţinerea drepturilor şi obligaţiilor care decurg din desfăşurarea activităţii didactice avute anterior pensionării, cu acordul consiliului de administraţie, potrivit metodologiei prevăzute la alin. (6), cu condiţia suspendării pensiei pe durata reîncadrării.#M23 (8) Personalul didactic de predare titular din învăţământul preuniversitar menţinut ca titular în funcţia didactică până la 3 ani peste vârsta standard de pensionare, prevăzută de legislaţia privind sistemul public de pensii, în condiţiile alin. (6) sau reîncadrat în funcţia de personal didactic, în condiţiile alin. (7), poate fi numit prin detaşare în interesul învăţământului în funcţii vacante de conducere sau de îndrumare şi control, neocupate prin concurs, în condiţiile legii. #B CAPITOLUL II Statutul personalului didactic şi de cercetare din învăţământul superior SECŢIUNEA 1 Norma universitară ART. 285 (1) În instituţiile de învăţământ superior funcţiile didactice sunt: a) asistent universitar; b) lector universitar/şef de lucrări; c) conferenţiar universitar; d) profesor universitar. (2) În instituţiile de învăţământ superior funcţiile de cercetare sunt: a) asistent cercetare; b) cercetător ştiinţific; c) cercetător ştiinţific gradul III; d) cercetător ştiinţific gradul II; e) cercetător ştiinţific gradul I. (3) Echivalenţa funcţiilor din cercetare cu funcţiile didactice este următoarea: a) cercetător ştiinţific se echivalează cu asistent universitar, pentru persoanele care deţin o diplomă de doctor; b) cercetător ştiinţific gradul III se echivalează cu lector universitar/şef de lucrări; c) cercetător ştiinţific gradul II se echivalează cu conferenţiar universitar; d) cercetător ştiinţific gradul I se echivalează cu profesor universitar. #M18 (4) În învăţământul superior poate funcţiona personal didactic asociat pentru funcţiile didactice prevăzute la alin. (1). #M4(4^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (4), în anul universitar 2012 - 2013, în învăţământul superior poate funcţiona personal didactic asociat pentru funcţiile didactice prevăzute la alin. (1). #M103 (4^2) În învăţământul superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională pot funcţiona instructori asociaţi pentru categoriile prevăzute la art. 177 alin. (7), în condiţiile stabilite prin ordine şi instrucţiuni proprii. (5) În raport cu necesităţile beneficiarilor şi cele academice proprii, senatul universitar aprobă, pe o durată determinată, invitarea în cadrul instituţiei de învăţământ superior a unor cadre didactice universitare, instructori militari, instructori de informaţii, instructori de ordine publică şi a altor specialişti cu valoare recunoscută în domeniu, din ţară sau din străinătate, în calitate de cadre didactice universitare asociate invitate. În cazul specialiştilor fără grad didactic universitar recunoscut în ţară, senatul universitar aprobă, prin evaluare, gradul didactic corespunzător performanţei, în conformitate cu standardele naţionale. #B (6) Acolo unde este cazul, obţinerea permisului de muncă este sarcina instituţiei de învăţământ superior angajatoare. (7) În departamente, în şcoli doctorale, în institute de cercetare, în centre de cercetare şi microproducţie sau în alte unităţi pot funcţiona pe posturi distincte şi personal de cercetare, personal de cercetare asociat, inclusiv studenţi din toate cele 3 cicluri, precum şi alte categorii de personal, potrivit legii. Angajarea acestora se face conform legii. #M104 ART. 286 (1) Statele de funcţii ale personalului didactic şi de cercetare se întocmesc anual, prin stabilirea de norme universitare, înainte de începerea fiecărui an universitar şi nu se pot modifica în timpul anului universitar. #M34 (1^1) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), în anul universitar 2015 - 2016, în statele de funcţii ale personalului didactic şi de cercetare se pot efectua modificări cu privire la normele universitare ale persoanelor pentru care s-au dat aprobări conform art. 362 alin. (8). #B (2) Funcţiile didactice şi numărul posturilor se stabilesc ţinând seama de: a) planurile de învăţământ; b) formaţiunile de studiu; c) normele universitare. (3) În statul de funcţii sunt înscrise, în ordine ierarhică, posturile didactice şi de cercetare ocupate sau vacante, specificându-se funcţiile didactice şi de cercetarecorespunzătoare şi numărul săptămânal de ore convenţionale repartizate pe activităţi de predare, seminare, lucrări practice sau de laborator, îndrumare de proiecte, îndrumare a studenţilor şi a studenţilor-doctoranzi, practică de specialitate, de cercetare şi activităţi echivalente acestora, la disciplinele din planul de învăţământ. (4) Statele de funcţii se întocmesc la nivelul departamentelor sau al şcolilor doctorale, prin consultarea membrilor acestora, ca urmare a precizării sarcinilor didactice şi de cercetare de către consiliul facultăţii. La departamentele cu discipline la mai multe facultăţi, statele de funcţii se completează pe baza notelor de comandă, avizate de conducerea instituţiei de învăţământ superior. (5) Statul de funcţii al personalului didactic şi de cercetare se avizează de consiliul facultăţii sau, după caz, de consiliul şcolii doctorale şi se aprobă de senatul universitar. (6) Numărul posturilor pentru personalul didactic şi de cercetare auxiliar se stabileşte de senatul universitar, în funcţie de bugetul şi specificul instituţiei, al facultăţii, al programului de studii, al departamentului sau al şcolii doctorale. (7) Nomenclatorul general de funcţii didactice şi de cercetare auxiliare din învăţământul superior, precum şi nivelul studiilor necesare pentru ocuparea acestor funcţii se elaborează de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, împreună cu Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale. (8) Angajarea personalului didactic şi de cercetare auxiliar şi nedidactic se face prin concurs organizat de facultate sau de şcoala doctorală, potrivit legii. (9) Atribuţiile personalului didactic auxiliar şi nedidactic sunt stabilite în fişa individuală a postului, avizată, după caz, de decan, de directorul departamentului sau de conducătorul şcolii doctorale şi aprobată de rector, constituind anexă la contractul individual de muncă. ART. 287*) (1) Norma universitară cuprinde: a) norma didactică; b) norma de cercetare. (2) Norma didactică poate cuprinde: a) activităţi de predare; b) activităţi de seminar, lucrări practice şi de laborator, îndrumare de proiecte de an; c) îndrumarea elaborării lucrărilor de licenţă; d) îndrumarea elaborării disertaţiilor de master; e) îndrumarea elaborării tezelor de doctorat; f) alte activităţi didactice, practice şi de cercetare ştiinţifică înscrise în planurile de învăţământ; g) conducerea activităţilor didactico-artistice sau sportive;h) activităţi de evaluare; i) tutorat, consultaţii, îndrumarea cercurilor ştiinţifice studenţeşti, a studenţilor în cadrul sistemului de credite transferabile; j) participarea la consilii şi în comisii în interesul învăţământului; #M119 j^1) activităţi de elaborare a materialelor didactice; #M104 k) alte activităţi profesionale în domeniul ştiinţific de competenţă. #B (3) Norma didactică săptămânală în învăţământul superior se cuantifică în ore convenţionale. (4) Norma didactică se stabileşte conform planului de învăţământ şi se calculează ca normă medie săptămânală, indiferent de perioada semestrului universitar în care este efectuată. Norma medie săptămânală se stabileşte prin împărţirea numărului de ore convenţionale din fişa individuală a postului la numărul de săptămâni înscris în planul de învăţământ pentru activitatea didactică de predare şi de seminar din întregul an universitar. (5) Ora convenţională este ora didactică de activităţi prevăzute la alin. (2) lit. b) din învăţământul universitar de licenţă. (6) În învăţământul universitar de licenţă, ora de activităţi de predare reprezintă două ore convenţionale. (7) În învăţământul universitar de master şi în învăţământul universitar de doctorat, ora de activităţi de predare reprezintă 2,5 ore convenţionale, iar ora de activităţi prevăzute la alin. (2) lit. b) reprezintă 1,5 ore convenţionale. (8) În cazul predării integrale în limbi de circulaţie internaţională, la ciclurile de licenţă, master şi doctorat, activităţile de predare, seminar sau alte activităţi pot fi normate cu un coeficient suplimentar multiplicativ de 1,25. Fac excepţie de la această prevedere orele de predare a limbii respective. #M104 (9) Activităţile prevăzute la alin. (2) lit. c) - k), cuprinse în norma didactică, se cuantifică în ore convenţionale, printr-o metodologie aprobată de senatul universitar, în funcţie de programul de studii, de profil şi de specializare, astfel încât unei ore fizice de activităţi să îi corespundă minimum 0,5 ore convenţionale. #B (10) Norma didactică săptămânală minimă pentru activităţile prevăzute la alin. (2) lit. a) - f) se stabileşte după cum urmează: a) profesor universitar: 7 ore convenţionale, dintre care cel puţin 4 ore convenţionale de activităţi de predare; b) conferenţiar universitar: 8 ore convenţionale, dintre care cel puţin 4 ore convenţionale de activităţi de predare;c) lector universitar/şef de lucrări: 10 ore convenţionale, dintre care cel puţin două ore convenţionale de activităţi de predare; d) asistent universitar: 11 ore convenţionale, cuprinzând activităţi prevăzute la alin. (2) lit. b), c) şi f). #M103 (10^1) În instituţiile de învăţământ superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională, norma didactică săptămânală pentru instructorii militari, instructorii de informaţii şi instructorii de ordine publică se stabileşte prin instrucţiuni proprii. #B (11) Prin excepţie, norma personalului didactic prevăzut la alin. (10) lit. a) - c) care, datorită specificului disciplinelor, nu are în structura postului ore de curs se majorează cu două ore convenţionale. (12) Norma didactică nu poate depăşi 16 ore convenţionale pe săptămână. (13) Norma didactică prevăzută la alin. (10) şi (11) reprezintă limita minimă privind normarea activităţii didactice. Senatul universitar, în baza autonomiei universitare, poate mări, prin regulament, norma didactică săptămânală minimă, cu respectarea standardelor de asigurare a calităţii, fără a depăşi limita maximă prevăzută la alin. (12). (14) Norma didactică a personalului didactic care nu desfăşoară activităţi de cercetare ştiinţifică sau echivalente acestora este superioară celei minime, fără a depăşi limita maximă prevăzută la alin. (12), conform deciziei consiliului facultăţii, la propunerea directorului de departament, sau deciziei consiliului şcolii doctorale. (15) Prin excepţie, în situaţia în care norma didactică nu poate fi alcătuită conform alin. (10) şi (11), diferenţele până la norma didactică minimă se completează cu activităţi de cercetare ştiinţifică, cu acordul consiliului facultăţii, la propunerea directorului de departament, respectiv cu acordul consiliului şcolii doctorale. Diminuarea normei didactice este de cel mult 1/2 din norma respectivă, iar ora de cercetare este echivalentă cu 0,5 ore convenţionale. Cadrul didactic îşi menţine calitatea de titular în funcţia didactică obţinută prin concurs. (16) Cadrele didactice titulare a căror normă didactică nu poate fi constituită conform prevederilor alin. (10) - (15) pot fi trecute temporar, la cererea acestora, cu normă integrală de cercetare ştiinţifică, menţinându-şi calitatea de titular în funcţia didactică obţinută prin concurs. În această perioadă, cadrul didactic are obligaţiile personalului de cercetare din învăţământul superior. (17) În limitele prevăzute de prezentul articol, senatul universitar stabileşte, diferenţiat, norma universitară efectivă, în funcţie de domeniu, de specializare, de ponderea disciplinelor în pregătirea de specialitate a studenţilor şi de dimensiunea formaţiunilor de studiu.(18) În departamente, şcoli doctorale, unităţi sau centre de cercetare şi microproducţie poate funcţiona pe posturi distincte şi personal de cercetare cu contract de muncă pe perioadă determinată sau nedeterminată. (19) Personalul de cercetare din învăţământul superior desfăşoară activităţi specifice, stabilite în fişa individuală a postului de către conducerea departamentului sau a şcolii doctorale. (20) Personalul didactic auxiliar şi nedidactic din învăţământul superior desfăşoară activităţi specifice stabilite în fişa individuală a postului. În instituţiile de învăţământ superior de stat, timpul săptămânal de lucru al acestuia este identic cu cel stabilit pentru personalul cu funcţii echivalente din celelalte sectoare bugetare, potrivit legii. (21) Personalul care exercită o funcţie de conducere în cadrul instituţiei de învăţământ superior sau de îndrumare şi control în cadrul Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului poate beneficia de o reducere a normei didactice de cel mult 30%, cu aprobarea senatului universitar. (22) Suma totală a orelor de muncă dintr-o normă didactică sau de cercetare, realizată prin cumularea ponderilor activităţilor prevăzute la alin. (1), este de 40 ore pe săptămână. #CIN *) A se vedea şi: - art. 40 alin. (2) şi (4) din Legea nr. 55/2020 (#M102), cu modificările ulterioare, articol reprodus în nota 6 de la sfârşitul textului actualizat; - art. 8 alin. (1) şi art. 9 alin. (1) şi (2) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 141/2020 (#M113), cu modificările ulterioare, articole reproduse în nota 7 de la sfârşitul textului actualizat. #M7 ART. 288 (1) Activităţile didactice care excedează o normă didactică prevăzută la art. 287 sunt remunerate în regim de cumul sau plată cu ora. #B (2) Activităţile din granturi sau contractele de cercetare se remunerează conform deciziei directorului de grant, conform legii şi prevederilor Cartei universitare. (3) Susţinerea de către personalul titular de activităţi de predare şi cercetare în alte instituţii de învăţământ superior sau de cercetare se poate face doar cu acordul scris al senatului universitar. (4) Activităţile de cercetare pe bază de contract sunt remunerate conform legii, Cartei universitare şi prevederilor contractuale. Contractul de cercetare stabileşte atât modalitatea de plată efectivă, cât şi cuantumurile.(5) Profesorii şi conferenţiarii titulari sau directorii de granturi care timp de 6 ani consecutivi au derulat granturi de cercetare şi au funcţionat în aceeaşi universitate pot beneficia de an sabatic. Pe perioada anului sabatic, aceştia beneficiază de până la un salariu de bază, cu aprobarea senatului universitar, şi îşi păstrează calitatea de titular, dar sunt scutiţi de efectuarea activităţilor din fişa postului. (6) Cadrele didactice care sunt alese sau numite în instituţiile publice ale statului sau desfăşoară activităţi specifice funcţiei publice în ministere ori în alte organe de specialitate ale statului pot desfăşura activităţi didactice aferente unei norme didactice. ART. 289 (1) Personalul didactic şi de cercetare se pensionează la împlinirea vârstei de 65 de ani. #M7 (2) *** Abrogat #B (3) Senatul universitar din universităţile de stat, particulare şi confesionale, în baza criteriilor de performanţă profesională şi a situaţiei financiare, poate decide continuarea activităţii unui cadru didactic sau de cercetare după pensionare, în baza unui contract pe perioadă determinată de un an, cu posibilitatea de prelungire anuală conform Cartei universitare, fără limită de vârstă. Senatul universitar poate decide conferirea titlului onorific de profesor emerit, pentru excelenţă didactică şi de cercetare, cadrelor didactice care au atins vârsta de pensionare. Cadrele didactice pensionate pot fi plătite în regim de plată cu ora. #M7 (4) *** Abrogat #B (5) Regimul juridic al cumulului salariului cu pensia nu se aplică cadrelor didactice care beneficiază de prevederile alin. (3) şi (4). #M23 (6) Prin excepţie de la prevederile alin. (1), în cazul în care instituţiile de învăţământ superior nu pot acoperi normele cu titulari, pot hotărî menţinerea calităţii de titular în învăţământ şi/sau în cercetare, cu toate drepturile şi obligaţiile ce decurg din această calitate, pe baza evaluării anuale a performanţelor academice, după o metodologie stabilită de senatul universitar. #M18 (7) Reîncadrarea în funcţia de personal didactic a personalului didactic pensionat se face anual, cu menţinerea drepturilor şi obligaţiilor care decurg din activitatea didactică desfăşurată avute anterior pensionării, cu aprobarea senatului universitar, conform metodologiei prevăzute la alin. (6), cu condiţia suspendării pensiei pe durata reîncadrării.#B ART. 290 (1) Studenţii-doctoranzi sunt încadraţi de către IOSUD sau o instituţie membră a unei IOSUD ca asistenţi de cercetare ori asistenţi universitari pe perioadă determinată, norma didactică fiind redusă corespunzător limitei prevăzute la art. 164 alin. (3), prin excepţie de la prevederile art. 287. Atribuţiile lor sunt stabilite de senatul universitar. (2) Studenţii-doctoranzi beneficiază de toate drepturile asistenţilor de cercetare sau asistenţilor universitari, inclusiv de vechimea în muncă. #M23 ART. 291 (1) Personalul din învăţământul superior este format din personal didactic şi personal nedidactic. #M103 (2) Personalul didactic este format din personal didactic de predare/cercetare şi personal didactic auxiliar/cercetare din universităţi, biblioteci universitare şi biblioteci centrale universitare. În învăţământul superior militar, de informaţii, de ordine publică şi de securitate naţională, personalul didactic de predare include şi instructorii militari, instructorii de informaţii, precum şi instructorii de ordine publică. #M23 (3) Prin personal didactic şi de cercetare, în sensul prezentei legi, se înţelege personalul care deţine, în mod legal, unul dintre titlurile universitare sau de cercetare prevăzute de prezenta lege, care aparţine unei instituţii de învăţământ superior şi care desfăşoară activităţi didactice şi/sau de cercetare. (4) În raport cu relaţiile de muncă stabilite cu instituţia de învăţământ superior, personalul didactic poate fi: titular sau asociat. În raport cu participarea la procesul didactic şi cu gradul de pregătire profesională, personalul didactic poate fi: personal didactic sau personal didactic auxiliar. (5) Prin personal didactic titular se înţelege personalul didactic care ocupă o funcţie didactică într-o universitate, obţinută prin concurs, pe o perioadă nedeterminată, precum şi personalul didactic menţinut conform prevederilor art. 289 alin. (6), în condiţiile legii. Personal didactic titular este şi personalul didactic care beneficiază de rezervare de post, în condiţiile legii. Cadrele didactice şi de cercetare angajate pe perioadă determinată au statut de cadru didactic şi de cercetare asociat. (6) Calitatea de titular există numai în raport cu o singură instituţie de învăţământ superior sau cu o singură instituţie de cercetare-dezvoltare; când un cadru didactic desfăşoară activităţi didactice sau de cercetare ştiinţifică în mai multe instituţii de învăţământ superior ori de cercetare-dezvoltare, calitatea detitular poate fi numai la una dintre ele, iar în celelalte, calitatea este de cadru didactic sau de cercetător asociat. (7) Funcţiilor de cercetare-dezvoltare din universităţi şi personalului care le ocupă li se aplică prevederile Legii nr. 319/2003 privind Statutul personalului de cercetare-dezvoltare. (8) În cazul desfiinţării unei unităţi de învăţământ superior de stat, personalul astfel disponibilizat beneficiază de salarii compensatorii, conform legislaţiei în vigoare. #B ART. 292 Formaţiunile de studiu şi dimensiunile acestora se stabilesc de către senatele universitare, cu respectarea standardelor de calitate, în concordanţă cu programul şi ciclul de studii, propuse de ARACIS şi aprobate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. SECŢIUNEA a 2-a Ocuparea funcţiilor didactice şi a posturilor didactice ART. 293 Ocuparea posturilor didactice, evaluarea, motivarea, formarea continuă şi concedierea personalului didactic şi de cercetare sunt de competenţa universităţilor, în baza legislaţiei în vigoare, a metodologiei-cadru stabilite de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi a Cartei universitare. #M109 ART. 293^1 Nu pot ocupa o funcţie didactică persoanele condamnate penal definitiv pentru infracţiuni contra persoanei săvârşite cu intenţie în împrejurări legate de exercitarea profesiei, până la intervenirea unei situaţii care înlătură consecinţele condamnării. #B ART. 294 (1) Angajarea pe un post didactic sau de cercetare se face, după intrarea în vigoare a prezentei legi, pe perioadă determinată sau pe perioadă nedeterminată. Angajarea pe perioadă nedeterminată pe orice funcţie didactică sau de cercetare este posibilă numai prin concurs public, organizat de instituţia de învăţământ superior, după obţinerea titlului de doctor. (2) La concursul pentru un post didactic sau de cercetare pot participa cetăţeni români ori străini, fără nicio discriminare, în condiţiile legii. (3) Prin excepţie de la prevederile legislaţiei muncii, durata unei perioade determinate este de maximum 3 ani.(4) Prin excepţie, studenţii-doctoranzi pot fi angajaţi pe o perioadă determinată de maximum 5 ani. (5) Contractul de angajare pe perioadă determinată încheiat între universitate şi membri ai personalului didactic şi de cercetare în urma unui concurs poate fi reînnoit, în funcţie de rezultatele profesionale personale, evaluate pe baza criteriilor adoptate de senatul universitar, precum şi în funcţie de nevoile de angajare şi de resursele financiare ale instituţiei, în conformitate cu prevederile legale în vigoare. #M71 (5^1) Contractul de muncă pe perioadă determinată dintre o universitate şi un asistent universitar, încheiat în baza unui concurs, la care au fost îndeplinite standardele de ocupare specifice funcţiei prevăzute de art. 301 alin. (1), se transformă în contract de muncă pe perioadă nedeterminată, conferind calitatea de titular. #M42 (6) Angajarea pentru participarea la un proiect de cercetare, câştigat în urma unei competiţii naţionale şi/sau internaţionale, se poate face pe perioadă determinată, fără parcurgerea altor formalităţi prealabile, prin încheierea unui contract individual de muncă pentru personalul nominalizat în listele de personal ca membri în echipa proiectului. #M71 ART. 294^1 (1) Personalul didactic titular prevăzut la art. 291 alin. (5) are dreptul de a promova în cariera didactică, pe bază de examen, într-una dintre funcţiile didactice prevăzute de art. 285 alin. (1) lit. b) - d), în limita posturilor didactice vacante aprobate, anual, de către senatul universităţii, în acest scop. (2) Consiliul de administraţie al universităţii aprobă cererile privind înscrierea la examen în vederea promovării în cariera didactică. (3) Cererile de înscriere la examenul de promovare în cariera didactică cuprind precizarea funcţiei didactice şi a postului pentru care se depune candidatura. (4) La examenul pentru promovarea în carieră didactică pot participa cadrele didactice titulare care au avut calificativul "foarte bine" în ultimii 3 ani, nu au fost sancţionate disciplinar în ultimii 3 ani şi îndeplinesc standardele de ocupare a posturilor didactice, specifice funcţiei, prevăzute la art. 301 alin. (3), (4) sau (5), după caz. (5) Nu pot fi membri ai comisiilor constituite pentru organizarea şi desfăşurarea examenului în vederea promovării în cariera didactică persoanele care au soţul sau soţia, rude ori afini până la gradul al patrulea inclusiv în rândul candidaţilor. (6) Rezultatele examenelor de promovare în cariera didactică sunt aprobate de senatul universitar, iar încadrarea pe post se face începând cu prima zi a semestrului următor concursului.(7) Metodologia-cadru privind organizarea şi desfăşurarea examenului de promovare în cariera didactică se aprobă prin hotărâre a Guvernului*), iniţiată de Ministerul Educaţiei Naţionale. (8) Universităţile au obligaţia să respecte metodologia prevăzută la alin. (7) şi să publice posturile vacante pentru promovare în cariera didactică cel puţin pe site-ul web propriu şi pe un site web specializat administrat de Ministerul Educaţiei Naţionale. (9) Prevederile art. 298 şi 299 sunt incidente şi în ceea ce priveşte organizarea, desfăşurarea şi ocuparea posturilor didactice prin examene de promovare în cariera didactică. (10) Prevederile art. 287 alin. (15) şi (16) se aplică şi cadrelor didactice titulare care au promovat prin examen în cariera didactică. #CIN *) A se vedea Hotărârea Guvernului nr. 902/2018 pentru aprobarea Metodologiei-cadru privind organizarea şi desfăşurarea examenului de promovare în cariera didactică, pentru învăţământul superior. #B ART. 295 (1) Metodologia-cadru de concurs pentru ocuparea posturilor vacante va fi stabilită prin hotărâre a Guvernului, iniţiată de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, la propunerea CNATDCU. (2) Metodologia va stabili, pentru fiecare titlu sau funcţie didactică, cerinţele minime pentru prezentarea la concurs, cu referire la standardele minimale stabilite conform art. 219 alin. (1) lit. a), modul de organizare şi de desfăşurare a concursului, de soluţionare a contestaţiilor, conflictele de interese şi incompatibilităţile, în vederea asigurării calităţii, a respectării eticii universitare şi a legislaţiei în vigoare. (3) Universităţile au obligaţia să respecte această metodologie şi să publice toate posturile scoase la concurs, însoţite de programa aferentă concursului, cu cel puţin două luni înainte de concurs. Publicarea posturilor scoase la concurs se face cel puţin pe site-ul web propriu şi pe un site web specializat, administrat de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (4) După intrarea în vigoare a prezentei legi se interzice ocuparea concomitentă de către soţi, afini şi rude până la gradul al III-lea inclusiv a funcţiilor prin care unul sau una se află faţă de celălalt sau cealaltă într-o poziţie de conducere, control, autoritate sau evaluare instituţională directă la orice nivel în aceeaşi universitate. (5) Încălcarea prevederilor alin. (3) şi (4) duce la invalidarea concursului şi la penalizarea celor vinovaţi pe baza metodologiei-cadru prevăzute la alin. (1).ART. 296 (1) Posturile didactice rezervate, vacante ori temporar vacante sunt acoperite cu prioritate de personalul didactic titular al instituţiei ori de personalul didactic asociat, prin plata cu ora, conform prezentei legi. #M18 (2) Angajarea specialiştilor cu valoare ştiinţifică şi profesională recunoscută în domeniu din ţară sau din străinătate, în calitate de cadre didactice asociate invitate, se avizează de către consiliul departamentului şi se aprobă de consiliul de administraţie. #B (3) Funcţiile şi gradele de cercetător ştiinţific în reţeaua învăţământului superior se obţin potrivit reglementărilor legale în vigoare. ART. 297 (1) În baza metodologiei-cadru prevăzute la art. 295 alin. (1) şi a legislaţiei în vigoare, universităţile îşi stabilesc metodologia proprie de conferire a titlurilor şi de ocupare a posturilor didactice şi de cercetare, care este aprobată de către senatul universitar. Această metodologie nu poate face referire la vechime şi nu poate discrimina persoanele din afara instituţiei sau ţării faţă de persoanele din instituţie ori din ţară. (2) Rezultatele concursurilor sunt aprobate de senatul universitar, iar încadrarea pe post se face începând cu prima zi a semestrului următor concursului. ART. 298 (1) Directorii departamentelor, decanii facultăţilor şi rectorul răspund în faţa senatului universitar pentru buna desfăşurare a concursurilor de ocupare a posturilor, în condiţiile respectării normelor de calitate, de etică universitară şi a legislaţiei în vigoare. (2) În condiţiile constatării unor nereguli, senatul universitar poate aplica sancţiuni specificate în metodologia proprie, mergând până la demiterea decanilor sau a rectorului. ART. 299 (1) Universităţile răspund public de modul de ocupare a posturilor didactice şi de cercetare. (2) În cazul constatării nerespectării prevederilor legale în procedura de ocupare a posturilor didactice şi de cercetare, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului poate aplica sancţiuni prevăzute de prezenta lege, pe baza unui raport întocmit de Consiliul de Etică şi Management Universitar. (3) În cazul în care instanţele de judecată constată încălcarea procedurilor de desfăşurare a concursului pentru ocuparea posturilor didactice şi de cercetare din universităţi, concursul se anulează şi se reia. ART. 300(1) Abilitarea constă în: a) redactarea unei teze de abilitare; b) susţinerea publică a tezei de abilitare în faţa unei comisii de specialitate numite de CNATDCU şi formată din cel puţin 3 persoane, care au calitatea de conducător de doctorat, în ţară sau în străinătate; c) admiterea tezei de abilitare în urma susţinerii publice; d) obţinerea atestatului de abilitare. (2) Teza de abilitare relevă capacităţile şi performanţele didactice şi de cercetare. Teza prezintă în mod documentat realizările profesionale obţinute ulterior conferirii titlului de doctor în ştiinţă, care probează originalitatea şi relevanţa contribuţiilor academice, ştiinţifice şi profesionale şi care anticipează o dezvoltare independentă a viitoarei cariere de cercetare şi/sau universitare. (3) Pot susţine examenul de abilitare numai persoanele care au titlul de doctor în ştiinţă şi care îndeplinesc standardele minimale stabilite conform art. 219 alin. (1) lit. a). #M27 (4) Cererea pentru susţinerea examenului de abilitare este adresată IOSUD. (4^1) Dosarul cu documentele originale aferente şi teza de abilitare, în format tipărit şi electronic, se înaintează CNATDCU pentru validare. #B (5) Acordarea atestatului de abilitare este propusă de CNATDCU şi este aprobată prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. ART. 301 (1) Pentru ocuparea funcţiei didactice de asistent universitar sunt necesare obţinerea statutului de student-doctorand sau deţinerea diplomei de doctor, precum şi îndeplinirea standardelor de ocupare a posturilor didactice, specifice funcţiei, aprobate de senatul universitar, fără impunerea unor condiţii de vechime, conform legii. (2) O persoană care nu a obţinut o diplomă de doctor nu poate ocupa funcţia de asistent universitar într-o anumită instituţie de învăţământ superior pentru o perioadă cumulată mai mare de 5 ani. La împlinirea acestui termen, contractul de muncă al persoanei în cauză încetează de drept. (3) Condiţiile minimale pentru ocuparea funcţiei didactice de lector universitar/şef de lucrări sunt următoarele: a) deţinerea diplomei de doctor; b) îndeplinirea standardelor de ocupare a posturilor didactice, specifice funcţiei, aprobate de senatul universitar, fără impunerea unor condiţii de vechime, conform legii. #M18(3^1) În cazul specialiştilor cu valoare ştiinţifică şi profesională recunoscută în domeniu, invitaţi în calitate de cadre didactice asociate, nu sunt aplicabile prevederile alin. (3) lit. a). #B (4) Condiţiile pentru ocuparea funcţiei didactice de conferenţiar universitar sunt următoarele: a) deţinerea diplomei de doctor; b) îndeplinirea standardelor minimale pentru ocuparea funcţiei de conferenţiar universitar, standarde aprobate conform art. 219 alin. (1) lit. a); c) îndeplinirea standardelor de ocupare a posturilor didactice, specifice funcţiei, aprobate de senatul universitar, fără impunerea unor condiţii de vechime, conform legii. #M42 (5) Condiţiile pentru ocuparea funcţiei didactice de profesor universitar sunt următoarele: a) deţinerea diplomei de doctor; b) deţinerea calităţii de conducător de doctorat; c) îndeplinirea standardelor minimale pentru ocuparea funcţiei de profesor universitar, standarde aprobate conform art. 219 alin. (1) lit. a); d) îndeplinirea standardelor de ocupare a posturilor didactice, specifice funcţiei, aprobate de senatul universitar, fără impunerea unor condiţii de vechime, conform legii. #B (6) În instituţiile de învăţământ superior, suplimentar faţă de alte condiţii stabilite de lege, funcţia de asistent de cercetare poate fi ocupată numai de persoane care sunt studenţi-doctoranzi sau care deţin diploma de doctor. (7) În instituţiile de învăţământ superior, suplimentar faţă de alte condiţii stabilite de lege, funcţiile de cercetare de cercetător ştiinţific sau superioare pot fi ocupate numai de persoane care deţin diploma de doctor. (8) În învăţământul superior medical, candidaţii la concursul pentru ocuparea postului de asistent universitar trebuie să aibă cel puţin titlul de medic rezident. Fac excepţie posturile de la disciplinele care nu au corespondent în reţeaua Ministerului Sănătăţii şi cele de la disciplinele preclinice. (9) În învăţământul superior medical, candidaţii la concursul pentru ocuparea posturilor de şef de lucrări şi de conferenţiar trebuie să aibă şi titlul de medic specialist, iar candidaţii la concursul pentru ocuparea postului de profesor universitar trebuie să aibă şi titlul de medic primar. Fac excepţie posturile de la disciplinele care nu au corespondent în reţeaua Ministerului Sănătăţii şi cele de la disciplinele preclinice.SECŢIUNEA a 3-a Evaluarea calităţii cadrelor didactice ART. 302 (1) Datele şi informaţiile privind situaţia profesională a personalului didactic şi de cercetare şi a celui tehnic-administrativ se consemnează într-o fişă personală de serviciu. Accesul la fişa personală de serviciu este permis numai persoanei în cauză, titularului serviciului de resurse umane şi conducătorului instituţiei de învăţământ superior. (2) Fişele de post individualizate se încadrează la nivel de departament sau şcoală doctorală, în statul de funcţii. Statul de funcţii constituie documentul legal în baza căruia se face salarizarea lunară a fiecărui membru al personalului didactic şi de cercetare. ART. 303 (1) Rezultatele şi performanţele activităţilor didactice şi de cercetare ale personalului didactic şi de cercetare dintr-o universitate sunt evaluate periodic, la intervale de maximum 5 ani. Această evaluare se face în conformitate cu o metodologie aprobată şi aplicată de către senatul universitar. (2) Evaluarea de către studenţi a prestaţiei cadrelor didactice este obligatorie. Rezultatele evaluărilor sunt informaţii publice. (3) Salarizarea personalului didactic şi de cercetare se face şi în funcţie de rezultatele şi performanţele acestuia, conform legii. #M23 (4) Contractele de muncă ale personalului didactic şi de cercetare includ asumarea de către angajat a unor standarde minimale ale rezultatelor activităţilor didactice şi de cercetare, aprobate de către senatul universitar, şi clauze privind sancţionarea angajatului în condiţiile neîndeplinirii acestor standarde minimale, în conformitate cu legislaţia în vigoare. #B SECŢIUNEA a 4-a Drepturi şi obligaţii ale personalului didactic ART. 304 (1) Personalul din învăţământul superior are drepturi şi îndatoriri care decurg din Carta universitară, din Codul de etică universitară, din contractul individual de muncă, precum şi din legislaţia în vigoare. (2) Protecţia drepturilor salariaţilor, precum şi a drepturilor de proprietate intelectuală asupra creaţiei ştiinţifice, culturale sau artistice este garantată şi seasigură în conformitate cu prevederile Cartei universitare şi cu legislaţia specifică în vigoare. (3) Membrilor comunităţii universitare le este garantată libertatea academică. În baza acesteia, ei pot exprima liber opinii academice în spaţiul universitar şi au libertatea de predare, de cercetare şi de creaţie, în conformitate cu criteriile de calitate academică. (4) Personalul didactic şi de cercetare are dreptul de a publica studii, articole, volume sau opere de artă, de a candida la obţinerea de granturi naţionale şi internaţionale, fără restricţii ale libertăţii academice. (5) Personalul didactic şi de cercetare are dreptul să facă parte din asociaţii şi organizaţii sindicale, profesionale şi culturale, naţionale şi internaţionale, precum şi din organizaţii politice legal constituite, în conformitate cu prevederile legii. (6) Cadrele didactice titulare pe un post didactic din învăţământ, alese în Parlament, numite în Guvern sau îndeplinind funcţii de specialitate specifice din aparatul Parlamentului, al Consiliului Legislativ, al Curţii Constituţionale, al Avocatului Poporului, al Administraţiei Prezidenţiale, al Guvernului sau în Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, precum şi cele alese de Parlament în organismele centrale ale statului, au drept de rezervare a postului didactic pe perioada în care îndeplinesc aceste funcţii. Pe toată durata mandatului sau a numirii, cadrele didactice pot cumula aceste funcţii cu activitatea didactică şi de cercetare. (7) Prevederile alin. (6) se aplică şi cadrelor didactice titulare pe un post didactic din învăţământ, care îndeplinesc funcţia de prefect, subprefect, preşedinte şi vicepreşedinte al consiliului judeţean, primar, viceprimar, precum şi cadrelor didactice trecute în funcţii de conducere, de îndrumare şi de control în sistemul de învăţământ, de cultură, de tineret şi de sport. De aceleaşi drepturi beneficiază şi personalul de conducere şi de specialitate de la casa corpului didactic, precum şi cadrele didactice titulare pe un post didactic din învăţământ numite ca personal de conducere sau în funcţii de specialitate specifice din cadrul autorităţilor şi instituţiilor publice, comisiilor şi agenţiilor din subordinea Administraţiei Prezidenţiale, Parlamentului sau Guvernului. (8) De prevederile alin. (6) beneficiază şi personalul didactic trimis în străinătate cu misiuni de stat, cel care lucrează în organisme internaţionale, precum şi însoţitorii acestora, dacă sunt cadre didactice titulare pe un post didactic din învăţământ. (9) Personalului didactic titular pe un post didactic din învăţământ, solicitat în străinătate pentru predare, cercetare, activitate artistică sau sportivă, pe bază de contract, ca urmare a unor acorduri, convenţii guvernamentale, interuniversitare sau interinstituţionale, ori trimis pentru specializare, i se rezervă postul didactic pentru perioada respectivă.(10) Personalul didactic titular pe un post didactic din învăţământ, care din proprie iniţiativă solicită să se specializeze sau să participe la cercetare ştiinţifică în ţară sau în străinătate, are dreptul la concedii fără plată. Durata totală a acestora nu poate depăşi 3 ani într-un interval de 7 ani. Aprobările în aceste situaţii sunt de competenţa conducerii instituţiei de învăţământ superior sau, după caz, a consiliului de administraţie, dacă se face dovada activităţii respective. (11) Personalul didactic titular pe un post didactic din învăţământ poate beneficia de concediu fără plată pe timp de un an universitar, o dată la 10 ani, cu aprobarea instituţiei de învăţământ superior, cu rezervarea catedrei pe perioada respectivă. (12) Perioada de rezervare a postului didactic se consideră vechime în învăţământ. (13) Cadrele didactice beneficiază de dreptul la concediu astfel: a) concediul anual cu plată, în perioada vacanţelor universitare, cu o durată de cel puţin 40 de zile lucrătoare; în cazuri bine justificate, conducerea instituţiei de învăţământ poate întrerupe concediul legal, persoanele în cauză urmând a fi remunerate pentru munca depusă; normele metodologice referitoare la efectuarea concediului legal vor fi elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, împreună cu reprezentanţii organizaţiilor sindicale reprezentative la nivel de ramură a învăţământului; b) perioadele de efectuare a concediului de odihnă pentru fiecare cadru didactic se stabilesc de către senatul universitar, în funcţie de interesul învăţământului şi al celui în cauză. (14) Instituţiile de învăţământ superior pot asigura, integral sau parţial, din surse proprii, transportul şi cazarea cadrelor didactice care domiciliază în alte localităţi. (15) Personalul din învăţământ beneficiază de asistenţă medicală în cabinete medicale şi psihologice, în policlinici şi unităţi spitaliceşti stabilite prin protocol încheiat între Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi Ministerul Sănătăţii. (16) Personalul didactic are dreptul la întreruperea activităţii didactice, cu rezervarea postului sau a catedrei, pentru creşterea şi îngrijirea copilului în vârstă de până la 2 ani, respectiv 3 ani în cazul copiilor cu handicap, conform prevederilor legale. De acest drept poate beneficia numai unul dintre părinţi sau susţinătorii legali. #M23 (17) Personalul din învăţământul superior poate beneficia, în condiţiile legii, de drepturile conferite personalului din învăţământul preuniversitar prin art. 264 alin. (1), art. 268 alin. (1), art. 274 alin. (1), art. 276, art. 277 şi art. 278, pe baza aprobării senatului universitar. (18) Universităţile pot acorda din venituri proprii ajutoare pentru salariaţi.#B ART. 305 Cadrele didactice şi studenţii sunt protejaţi în spaţiul universitar de autorităţile responsabile cu ordinea publică. Protecţia se asigură împotriva persoanei sau grupului de persoane care aduc atingere demnităţii umane şi profesionale a cadrelor didactice ori care împiedică exercitarea drepturilor şi a obligaţiilor lor. Protecţia este solicitată de persoana autorizată conform Cartei universitare. SECŢIUNEA a 5-a Etica universitară ART. 306 (1) La nivelul fiecărei universităţi funcţionează comisia de etică universitară. (2) Structura şi componenţa comisiei de etică universitară este propusă de consiliul de administraţie, avizată de senatul universitar şi aprobată de rector. Membrii comisiei sunt persoane cu prestigiu profesional şi autoritate morală. Nu pot fi membri ai comisiei de etică universitară persoanele care ocupă vreuna dintre funcţiile: rector, prorector, decan, prodecan, director administrativ, director de departament sau de unitate de cercetare-dezvoltare, proiectare, microproducţie. (3) Comisia de etică universitară are următoarele atribuţii: a) analizează şi soluţionează abaterile de la etica universitară, pe baza sesizărilor sau prin autosesizare, conform Codului de etică şi deontologie universitară; b) realizează un raport anual referitor la situaţia respectării eticii universitare şi a eticii activităţilor de cercetare, care se prezintă rectorului, senatului universitar şi constituie un document public; c) contribuie la elaborarea Codului de etică şi deontologie universitară, care se propune senatului universitar pentru adoptare şi includere în Carta universitară; d) atribuţiile stabilite de Legea nr. 206/2004, cu modificările şi completările ulterioare; e) alte atribuţii prevăzute de prezenta lege sau stabilite conform Cartei universitare, conform legii. ART. 307 Hotărârile comisiei de etică universitară sunt avizate de consilierul juridic al universităţii. Răspunderea juridică pentru hotărârile şi activitatea comisiei de etică universitară revine universităţii. ART. 308 (1) Orice persoană, din universitate sau din afara universităţii, poate sesiza Comisiei de etică universitară abateri săvârşite de membri ai comunităţii universitare.(2) Comisia de etică universitară păstrează confidenţială identitatea autorului sesizării. ART. 309 În urma unei sesizări, comisia de etică universitară demarează procedurile stabilite de Codul de etică şi deontologie universitară, respectiv de Legea nr. 206/2004, cu modificările şi completările ulterioare. Comisia răspunde autorului sesizării în termen de 30 de zile de la primirea sesizării şi îi comunică acestuia rezultatul procedurilor, după încheierea acestora. ART. 310 Constituie abateri grave de la buna conduită în cercetarea ştiinţifică şi activitatea universitară: a) plagierea rezultatelor sau publicaţiilor altor autori; b) confecţionarea de rezultate sau înlocuirea rezultatelor cu date fictive; c) introducerea de informaţii false în solicitările de granturi sau de finanţare. SECŢIUNEA a 6-a Distincţii ART. 311*) (1) Personalul didactic din învăţământul superior beneficiază de gradaţie de merit, acordată prin concurs. Această gradaţie se acordă pentru 16% din posturile didactice existente la nivelul instituţiei de învăţământ superior şi reprezintă 25% din salariul de bază. Gradaţia de merit se acordă pe o perioadă de 5 ani. (2) Ordinele şi medaliile care pot fi conferite personalului didactic sunt: a) Ordinul Spiru Haret, clasele Comandor, Cavaler şi Ofiţer; ordinul se acordă personalului didactic, de conducere, de îndrumare şi de control din învăţământul preuniversitar; b) Ordinul Alma Mater, clasele Comandor, Cavaler şi Ofiţer; ordinul se acordă personalului didactic, de conducere şi de cercetare din învăţământul superior; c) Medalia Membru de onoare al corpului didactic; medalia se acordă cadrelor didactice pensionabile, cu activitate deosebită în educaţie şi formare profesională. #CIN *) A se vedea şi Ordinul ministrului educaţiei naţionale nr. 4196/2018 pentru aprobarea Metodologiei privind acordarea gradaţiei de merit personalului didactic auxiliar din bibliotecile centrale universitare. #B SECŢIUNEA a 7-a Sancţiuni disciplinareART. 312 (1) Personalul didactic şi de cercetare, personalul didactic şi de cercetare auxiliar, precum şi cel de conducere, de îndrumare şi de control din învăţământul superior răspunde disciplinar pentru încălcarea îndatoririlor ce îi revin potrivit contractului individual de muncă, precum şi pentru încălcarea normelor de comportare care dăunează interesului învăţământului şi prestigiului unităţii/instituţiei. Normele de comportare sunt stabilite în Carta universitară, fără a aduce atingere dreptului la opinie, libertăţii exprimării şi libertăţii academice. (2) Sancţiunile disciplinare care se pot aplica personalului didactic şi de cercetare sunt următoarele: a) avertisment scris; b) diminuarea salariului de bază, cumulat, când este cazul, cu indemnizaţia de conducere, de îndrumare şi de control; c) suspendarea, pe o perioadă determinată de timp, a dreptului de înscriere la un concurs pentru ocuparea unei funcţii didactice superioare ori a unei funcţii de conducere, de îndrumare şi de control, ca membru în comisii de doctorat, de master sau de licenţă; d) destituirea din funcţia de conducere din învăţământ; e) desfacerea disciplinară a contractului de muncă. ART. 313 (1) În instituţiile de învăţământ superior, propunerea de sancţionare disciplinară se face de către şeful de departament sau de unitate de cercetare, proiectare, microproducţie, de către decan ori rector sau de cel puţin 2/3 din numărul total al membrilor departamentului, consiliului facultăţii sau senatului universitar, după caz. Aceştia acţionează în urma unei sesizări primite sau se autosesizează în cazul unei abateri constatate direct. (2) Sancţiunile disciplinare prevăzute la art. 312 alin. (2) lit. a) şi b) se stabilesc de către consiliile facultăţilor. Sancţiunile disciplinare prevăzute la art. 312 alin. (2) lit. c) - e) se stabilesc de către senatele universitare. (3) Decanul sau rectorul, după caz, pune în aplicare sancţiunile disciplinare. (4) În învăţământul superior, sancţiunile se comunică, în scris, personalului didactic şi de cercetare, precum şi personalului didactic şi de cercetare auxiliar din subordine de către serviciul de resurse umane al instituţiei. ART. 314 (1) Sancţiunea disciplinară se aplică numai după efectuarea cercetării faptei sesizate, audierea celui în cauză şi verificarea susţinerilor făcute de acesta în apărare. (2) Pentru investigarea abaterilor disciplinare săvârşite de personalul didactic, personalul din cercetare sau personalul administrativ, se constituie comisii deanaliză formate din 3 - 5 membri, cadre didactice care au funcţia didactică cel puţin egală cu a celui care a săvârşit abaterea şi un reprezentant al organizaţiei sindicale. (3) Comisiile de analiză sunt numite, după caz, de: a) rector, cu aprobarea senatului universitar; b) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, pentru personalul de conducere al instituţiilor de învăţământ superior şi pentru rezolvarea contestaţiilor privind deciziile senatelor universitare. ART. 315 Răspunderea patrimonială a personalului didactic, de cercetare şi didactic auxiliar se stabileşte potrivit legislaţiei muncii. Măsurile pentru recuperarea pagubelor şi a prejudiciilor se iau potrivit legislaţiei muncii. ART. 316 În cazul în care cel sancţionat disciplinar nu a mai săvârşit abateri disciplinare în cursul unui an de la aplicarea sancţiunii, îmbunătăţindu-şi activitatea şi comportamentul, autoritatea care a aplicat sancţiunea disciplinară poate dispune ridicarea şi radierea sancţiunii, făcându-se menţiunea corespunzătoare în statul personal de serviciu al celui în cauză. ART. 317 (1) Orice persoană poate sesiza unitatea/instituţia de învăţământ cu privire la săvârşirea unei fapte ce poate constitui abatere disciplinară. Sesizarea se face în scris şi se înregistrează la registratura unităţii/instituţiei de învăţământ. (2) Dreptul persoanei sancţionate disciplinar de a se adresa instanţelor judecătoreşti este garantat. SECŢIUNEA a 8-a Sancţiuni referitoare la încălcarea eticii universitare şi a bunei conduite în cercetare ART. 318 Sancţiunile care se pot aplica personalului didactic şi de cercetare şi personalului didactic şi de cercetare auxiliar de către comisia de etică universitară pentru încălcarea eticii universitare sau pentru abateri de la buna conduită în cercetarea ştiinţifică sunt următoarele: a) avertisment scris; b) diminuarea salariului de bază, cumulat, când este cazul, cu indemnizaţia de conducere, de îndrumare şi de control; c) suspendarea, pe o perioadă determinată de timp, a dreptului de înscriere la un concurs pentru ocuparea unei funcţii didactice superioare ori a unei funcţii de conducere, de îndrumare şi de control, ca membru în comisii de doctorat, de master sau de licenţă;d) destituirea din funcţia de conducere din învăţământ; e) desfacerea disciplinară a contractului de muncă. ART. 319 Sancţiunile care se pot aplica de către comisia de etică universitară studenţilor şi studenţilor-doctoranzi pentru încălcarea eticii universitare sunt următoarele: a) avertisment scris; b) exmatricularea; c) alte sancţiuni prevăzute de Codul de etică şi deontologie universitară. ART. 320 În cazul abaterilor de la prevederile Codului de etică şi deontologie profesională, comisia de etică universitară stabileşte, conform Codului de etică şi deontologie profesională, una sau mai multe dintre sancţiunile prevăzute la art. 318 sau 319. ART. 321 În cazul abaterilor de la buna conduită în cercetarea ştiinţifică, comisia de etică universitară stabileşte, conform Legii nr. 206/2004, cu modificările şi completările ulterioare, Codului de etică şi deontologie profesională al personalului de cercetare-dezvoltare şi Codului de etică şi deontologie profesională, una sau mai multe din sancţiunile prevăzute la art. 318 sau 319 ori prevăzute de lege. ART. 322 Sancţiunile stabilite de comisia de etică şi deontologie universitară sunt puse în aplicare de către decan sau rector, după caz, în termen de 30 de zile de la stabilirea sancţiunilor. ART. 323 (1) Consiliul Naţional de Etică a Cercetării Ştiinţifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării analizează cazurile referitoare la încălcarea regulilor de bună conduită în cercetare-dezvoltare, în urma sesizărilor sau prin autosesizare, şi emite hotărâri prin care se stabileşte vinovăţia ori nevinovăţia persoanei sau persoanelor în cauză; în cazurile hotărârilor privind vinovăţia, hotărârile stabilesc şi sancţiunile ce urmează a fi aplicate, conform legii. (2) Consiliul Naţional de Etică a Cercetării Ştiinţifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării păstrează confidenţială identitatea persoanei care a făcut sesizarea. (3) Hotărârile Consiliului Naţional de Etică a Cercetării Ştiinţifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării sunt avizate de direcţia juridică din cadrul Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. Răspunderea juridică pentru hotărârile Consiliului Naţional de Etică a Cercetării Ştiinţifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării revine Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. ART. 324 Pentru abaterile de la buna conduită în cercetare-dezvoltare ale personalului din cadrul instituţiilor de învăţământ superior, constatate şi dovedite, ConsiliulNaţional de Etică a Cercetării Ştiinţifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării stabileşte aplicarea uneia sau mai multora din următoarele sancţiuni: a) avertisment scris; b) retragerea şi/sau corectarea tuturor lucrărilor publicate prin încălcarea regulilor de bună conduită; #M36 c) *** Abrogată d) *** Abrogată #B e) retragerea titlului didactic universitar sau a gradului de cercetare ori retrogradarea; f) destituirea din funcţia de conducere din instituţia de învăţământ superior; g) desfacerea disciplinară a contractului de muncă; h) interzicerea, pentru o perioadă determinată, a accesului la finanţarea din fonduri publice destinată cercetării-dezvoltării. ART. 325 Se interzice ocuparea posturilor didactice şi de cercetare de către persoane cu privire la care s-a dovedit că au realizat abateri grave de la buna conduită în cercetarea ştiinţifică şi activitatea universitară, stabilite conform legii. Se anulează concursul pentru un post didactic sau de cercetare ocupat, iar contractul de muncă cu universitatea încetează de drept, indiferent de momentul la care s-a dovedit că o persoană a realizat abateri grave de la buna conduită în cercetarea ştiinţifică şi activitatea universitară. Constatarea abaterilor se face de către Consiliul Naţional de Etică a Cercetării Ştiinţifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării, conform legii. Jurisprudenţă obligatorie (ÎCCJ) ART. 326 Sancţiunile stabilite de Consiliul Naţional de Etică a Cercetării Ştiinţifice, Dezvoltării Tehnologice şi Inovării sunt puse în aplicare în termen de 30 de zile de la data emiterii hotărârii, după caz, de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, de preşedintele Autorităţii Naţionale pentru Cercetare Ştiinţifică, de Consiliul Naţional pentru Atestarea Titlurilor, Diplomelor şi Certificatelor Universitare, de conducătorii autorităţilor contractante care asigură finanţarea din fonduri publice destinată cercetării-dezvoltării, de conducătorii instituţiilor de învăţământ superior sau ai unităţilor de cercetare-dezvoltare. SECŢIUNEA a 9-a Salarizarea personalului didactic şi de cercetareART. 327 Salarizarea personalului didactic şi de cercetare se face conform legislaţiei în vigoare şi hotărârilor senatului universitar. TITLUL V Învăţarea pe tot parcursul vieţii CAPITOLUL I Dispoziţii generale ART. 328 (1) Prezentul titlu reglementează cadrul general şi integrator al învăţării pe tot parcursul vieţii în România. (2) Educaţia permanentă reprezintă totalitatea activităţilor de învăţare realizate de fiecare persoană pe parcursul vieţii în contexte formale, nonformale şi informale, în scopul formării sau dezvoltării competenţelor dintr-o multiplă perspectivă: personală, civică, socială ori ocupaţională. (3) Învăţarea pe tot parcursul vieţii cuprinde educaţia timpurie, învăţământul preuniversitar, învăţământul superior, educaţia şi formarea profesională continuă a adulţilor. ART. 329 (1) Finalităţile principale ale învăţării pe tot parcursul vieţii vizează dezvoltarea plenară a persoanei şi dezvoltarea durabilă a societăţii. (2) Învăţarea pe tot parcursul vieţii se centrează pe formarea şi dezvoltarea competenţelor-cheie şi a competenţelor specifice unui domeniu de activitate sau unei calificări. ART. 330 (1) Învăţarea pe tot parcursul vieţii se realizează în contexte de învăţare formale, nonformale şi informale. (2) Învăţarea în context formal reprezintă o învăţare organizată şi structurată, care se realizează într-un cadru instituţionalizat şi se fundamentează pe o proiectare didactică explicită. Acest tip de învăţare are asociate obiective, durate şi resurse, depinde de voinţa celui care învaţă şi se finalizează cu certificarea instituţionalizată a cunoştinţelor şi competenţelor dobândite. (3) Învăţarea în contexte nonformale este considerată ca fiind învăţarea integrată în cadrul unor activităţi planificate, cu obiective de învăţare, care nu urmează în mod explicit un curriculum şi poate diferi ca durată. Acest tip de învăţare depinde de intenţia celui care învaţă şi nu conduce în mod automat la certificarea cunoştinţelor şi competenţelor dobândite.(4) Învăţarea în contexte informale reprezintă rezultatul unor activităţi zilnice legate de muncă, mediul familial, timpul liber şi nu este organizată sau structurată din punct de vedere al obiectivelor, duratei ori sprijinului pentru învăţare. Acest tip de învăţare nu este dependent de intenţia celui care învaţă şi nu conduce în mod automat la certificarea cunoştinţelor şi competenţelor dobândite. (5) Certificarea cunoştinţelor şi competenţelor dobândite în contexte nonformale şi informale poate fi făcută de organisme abilitate în acest sens, în condiţiile legii. #M103 ART. 331 (1) Instituţiile sau organizaţiile în care se realizează învăţarea în contexte formale sunt: unităţi şi instituţii de învăţământ preuniversitar şi superior, centre de educaţie şi formare profesională din subordinea ministerelor sau autorităţilor publice locale, furnizori publici şi privaţi de educaţie şi formare profesională autorizaţi/acreditaţi în condiţiile legii, organizaţii nonguvernamentale ori guvernamentale care oferă programe autorizate în condiţiile legii, angajatori care oferă programe de formare profesională propriilor angajaţi, instituţii de formare continuă nonuniversitară din Ministerul Apărării Naţionale, Ministerul Afacerilor Interne, Ministerul Justiţiei, Serviciul Român de Informaţii sau ale altor instituţii cu atribuţii în domeniul apărării, informaţiilor, ordinii publice şi securităţii naţionale, inclusiv în domeniul învăţării limbilor străine. #B (2) Instituţiile sau organizaţiile în care se realizează învăţarea în contexte nonformale sunt instituţii şi organizaţii prevăzute la alin. (1), centre de îngrijire şi protecţie a copilului, palate şi cluburi ale elevilor, la locul de muncă, instituţii culturale precum muzee, teatre, centre culturale, biblioteci, centre de documentare, cinematografe, case de cultură, precum şi asociaţii profesionale, culturale, sindicate, organizaţii nonguvernamentale. (3) Instituţiile sau organizaţiile în care se realizează învăţarea în contexte informale sunt instituţiile şi organizaţiile prevăzute la alin. (1) şi (2). Învăţarea informală este, adesea, neintenţionată şi neconştientizată şi se poate produce atunci când copiii, tinerii şi adulţii desfăşoară activităţi în familie, la locul de muncă, în comunitate, în reţele sociale, când se angajează în activităţi de voluntariat, sportive ori culturale sau altele asemenea. ART. 332 (1) Organizarea şi funcţionarea învăţământului preuniversitar sunt reglementate la titlul II din prezenta lege. (2) Organizarea şi funcţionarea învăţământului superior sunt reglementate la titlul III din prezenta lege.(3) Organizarea şi funcţionarea formării profesionale a adulţilor sunt reglementate de legislaţia referitoare la formarea profesională continuă a adulţilor şi ucenicia la locul de muncă. ART. 333 Statul garantează şi susţine, inclusiv financiar, accesul la educaţie şi formare profesională continuă pentru: a) tinerii şi adulţii care nu au finalizat învăţământul obligatoriu; b) tinerii care au părăsit sistemul de educaţie înainte de a obţine o calificare profesională şi nu sunt cuprinşi în nicio formă de educaţie sau formare profesională; c) absolvenţii de învăţământ nonprofesional sau cei care au absolvit studiile învăţământului liceal sau ale învăţământului superior în domenii şi calificări redundante ori nerelevante pe piaţa forţei de muncă; d) persoanele cu cerinţe educaţionale speciale; e) tinerii şi adulţii care revin în ţară după o perioadă de muncă în străinătate; f) tinerii şi adulţii rezidenţi în comunităţi dezavantajate economic şi social; g) angajaţii de peste 40 de ani cu nivel scăzut de educaţie, rezidenţi în mediul urban şi în mediul rural, cu calificare redusă sau necalificaţi; h) elevii cu risc major de eşec şcolar; i) toţi cetăţenii care doresc să urmeze programe de educaţie permanentă. ART. 334 Finanţarea învăţării pe tot parcursul vieţii se realizează prin fonduri publice şi private pe baza parteneriatului public-privat, prin finanţare şi cofinanţare din partea angajatorilor, organizaţiilor nonguvernamentale, prin fonduri nerambursabile din programe europene, prin conturi de educaţie permanentă şi prin contribuţia beneficiarilor. CAPITOLUL II Responsabilităţi referitoare la învăţarea pe tot parcursul vieţii ART. 335 Statul îşi exercită atribuţiile în domeniul învăţării pe tot parcursul vieţii prin intermediul Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, Parlamentului, Guvernului, Ministerului Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale, Ministerului Culturii şi Patrimoniului Naţional, Ministerului Sănătăţii, precum şi al Ministerului Administraţiei şi Internelor. ART. 336 Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului are ca atribuţii principale, în domeniul învăţării pe tot parcursul vieţii:a) elaborarea strategiilor şi politicilor naţionale în domeniul educaţiei, al formării profesionale, al cercetării, tineretului şi sportului; b) elaborarea reglementărilor referitoare la organizarea şi funcţionarea sistemului de educaţie din România; c) monitorizarea, evaluarea şi controlarea, direct sau prin organismele abilitate, a funcţionării sistemului educaţional şi a furnizorilor de educaţie; d) stabilirea mecanismelor şi a metodologiilor de validare şi recunoaştere a rezultatelor învăţării; e) elaborarea, împreună cu Ministerul Culturii şi Patrimoniului Naţional, a politicilor în domeniul educaţiei nonprofesionale a adulţilor şi vârstnicilor; f) alte atribuţii, aşa cum apar ele specificate în legislaţia din domeniul educaţiei şi formării profesionale. ART. 337 Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale are ca atribuţii principale, în domeniul învăţării pe tot parcursul vieţii: a) elaborarea, împreună cu Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, a politicilor şi a strategiilor naţionale privind formarea profesională a adulţilor; b) reglementarea formării profesionale la locul de muncă şi a formării profesionale prin ucenicie la locul de muncă; c) monitorizarea, evaluarea, acreditarea şi controlarea directă sau prin organisme abilitate a furnizorilor de formare, alţii decât cei din cadrul sistemului naţional de învăţământ; d) alte atribuţii prevăzute de legislaţia din domeniul educaţiei şi formării profesionale. ART. 338 Ministerul Culturii şi Patrimoniului Naţional are ca atribuţii principale, în domeniul învăţării pe tot parcursul vieţii: a) stimularea creşterii gradului de acces şi de participare a publicului la cultură; b) propunerea şi promovarea parteneriatelor cu autorităţile administraţiei publice locale şi cu structurile societăţii civile pentru diversificarea, modernizarea şi optimizarea serviciilor publice oferite de instituţiile şi aşezămintele de cultură, în vederea satisfacerii necesităţilor culturale şi educative ale publicului; c) promovarea recunoaşterii competenţelor profesionale, respectiv garantarea drepturilor şi a intereselor creatorilor, artiştilor şi specialiştilor din domeniul culturii; d) alte atribuţii prevăzute de legislaţia din domeniul educaţiei şi formării profesionale. ART. 339(1) Ministerele şi autorităţile centrale pot avea responsabilităţi în domeniul educaţiei şi formării pentru profesiile reglementate prin legi speciale. (2) Formarea continuă a personalului din instituţiile publice de apărare, ordine publică şi securitate naţională se reglementează, în sensul prezentei legi, prin ordine şi instrucţiuni proprii emise de către conducătorii acestora. (3) Structura organizatorică, profilurile, specializările, cifrele anuale de şcolarizare şi criteriile de selecţionare a candidaţilor pentru învăţământul de formare continuă nonuniversitară a personalului militar, de informaţii, ordine publică şi securitate naţională se stabilesc de Ministerul Apărării Naţionale, de Ministerul Administraţiei şi Internelor, de Serviciul Român de Informaţii şi de alte instituţii cu atribuţii în domeniul apărării, informaţiilor, ordinii publice şi securităţii naţionale, potrivit specificului şi nivelurilor de învăţământ. ART. 340*) (1) Se înfiinţează Autoritatea Naţională pentru Calificări prin reorganizarea Consiliului Naţional al Calificărilor şi Formării Profesionale a Adulţilor (CNCFPA) şi a Unităţii Executive a Consiliului Naţional al Calificărilor şi Formării Profesionale a Adulţilor. #M42 (2) Autoritatea Naţională pentru Calificări are următoarele atribuţii: a) elaborează, implementează şi actualizează Cadrul naţional al calificărilor**) şi Registrul naţional al calificărilor pe baza corelării cu Cadrul european al calificărilor; b) propune Ministerului Educaţiei Naţionale şi Cercetării Ştiinţifice elemente de politici şi de strategii naţionale, acte normative referitoare la sistemul naţional al calificărilor şi la dezvoltarea resurselor umane; c) coordonează şi controlează la nivel naţional elaborarea standardelor ocupaţionale şi a standardelor de pregătire profesională; d) participă la elaborarea unor planuri sau programe de interes naţional în domeniul calificărilor şi al formării profesionale a adulţilor; e) înaintează comitetelor sectoriale, în scopul validării, standardele ocupaţionale elaborate pe baza metodologiei aprobate prin ordin comun al ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice şi al ministrului muncii, familiei, protecţiei sociale şi al persoanelor vârstnice; f) coordonează autorizarea centrelor de evaluare a competenţelor profesionale obţinute în sistem nonformal şi informal şi gestionează registrul naţional al centrelor de evaluare a competenţelor profesionale. #B (3) Finanţarea cheltuielilor curente şi de capital ale Autorităţii Naţionale pentru Calificări se asigură din venituri proprii şi subvenţii de la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului.(4) La nivelul Autorităţii Naţionale pentru Calificări se constituie un consiliu cu rol consultativ, format din reprezentaţi ai instituţiilor de învăţământ preuniversitar şi universitar, ai studenţilor, ai asociaţiilor profesionale, ai administraţiei publice centrale, ai patronatelor, ai sindicatelor şi ai comitetelor sectoriale. Consiliul asistă Autoritatea Naţională pentru Calificări în stabilirea strategiilor naţionale şi a planurilor de acţiuni pentru dezvoltarea Cadrului naţional al calificărilor şi a formării profesionale a adulţilor. (5) Autoritatea Naţională pentru Calificări este coordonată de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. Structura, organizarea şi funcţionarea acesteia se stabilesc prin hotărâre a Guvernului, în termen de 3 luni de la intrarea în vigoare a prezentei legi. #CIN *) Conform art. IV din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 81/2016 (#M41), cu modificările ulterioare, prin derogare de la prevederile art. 340 alin. (2) din Legea nr. 1/2011, până la aprobarea Registrului naţional al calificărilor, pregătirea prin învăţământ preuniversitar se organizează pe baza calificărilor incluse în Nomenclatorul calificărilor profesionale pentru care se organizează pregătirea profesională prin învăţământ preuniversitar, aprobat prin hotărâre a Guvernului, nu mai târziu de un an de la data de 23 noiembrie 2016 [data intrării în vigoare a Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 81/2016 (#M41)]. **) A se vedea Hotărârea Guvernului nr. 918/2013 privind aprobarea Cadrului naţional al calificărilor. #M42 ART. 340^1 Ministerul Muncii, Familiei, Protecţiei Sociale şi Persoanelor Vârstnice coordonează şi controlează autorizarea furnizorilor de formare profesională a adulţilor, gestionează registrele naţionale ale furnizorilor de formare profesională a adulţilor, precum şi reglementarea sistemului de asigurare a calităţii în formarea profesională a adulţilor. #B ART. 341 (1) Cadrul naţional al calificărilor este un instrument pentru clasificarea calificărilor în conformitate cu un set de criterii care corespund unor niveluri specifice de învăţare atinse, al cărui scop este integrarea şi coordonarea subsistemelor naţionale de calificări şi îmbunătăţirea transparenţei, accesului, progresului şi calităţii calificărilor în raport cu piaţa muncii şi societatea civilă. (2) Implementarea Cadrului naţional al calificărilor vizează sistemul naţional de calificări obţinute în învăţământul secundar general, în învăţământul profesional şi tehnic, în formarea profesională continuă, în ucenicie, în învăţământul superior,atât în contexte formale, cât şi în contexte informale şi nonformale, din perspectiva învăţării pe tot parcursul vieţii. (3) Cadrul naţional al calificărilor permite recunoaşterea, măsurarea şi relaţionarea tuturor rezultatelor învăţării dobândite în contexte de învăţare formale, nonformale şi informale şi asigură coerenţa calificărilor şi a titlurilor certificate. Existenţa unui cadru naţional al calificărilor contribuie la evitarea duplicării şi suprapunerii calificărilor, îi ajută pe cei ce învaţă să ia decizii în cunoştinţă de cauză privind planificarea carierei şi facilitează evoluţia profesională, în perspectiva învăţării pe tot parcursul vieţii. (4) Cadrul naţional al calificărilor contribuie la asigurarea calităţii sistemului de formare profesională. ART. 342 (1) Autoritatea Naţională pentru Calificări evaluează şi certifică evaluatorii de competenţe profesionale, evaluatorii de evaluatori şi evaluatorii externi. (2) Criteriile şi procedurile de evaluare şi certificare a evaluatorilor de competenţe profesionale, a evaluatorilor de evaluatori şi a evaluatorilor externi se stabilesc prin normele metodologice de aplicare a prevederilor prezentei legi, aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului. (3) Autoritatea Naţională pentru Calificări întocmeşte Registrul naţional al evaluatorilor de competenţe profesionale, evaluatorilor de evaluatori şi evaluatorilor externi certificaţi. #M23 (4) Autoritatea Naţională pentru Calificări înfiinţează Centrul Naţional de Acreditare ca structură fără personalitate juridică cu scopul de a autoriza centrele de evaluare a competenţelor profesionale, precum şi pentru a acredita centre de evaluare şi organisme de evaluare. Regulamentul de organizare şi funcţionare a Centrului Naţional de Acreditare se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei naţionale. (5) Pentru realizarea autorizării şi acreditării prevăzute la alin. (4), Centrul Naţional de Acreditare foloseşte, în condiţiile legii, evaluatori externi care elaborează rapoarte de evaluare în acest scop. #B ART. 343 (1) Centrele comunitare de învăţare permanentă se înfiinţează de către autorităţile administraţiei publice locale în parteneriat cu furnizorii de educaţie şi formare. Acestea au rolul de a implementa politicile şi strategiile în domeniul învăţării pe tot parcursul vieţii la nivelul comunităţii. Funcţionarea centrelor comunitare de învăţare permanentă se reglementează prin hotărâre a Guvernului*), iniţiată de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului.(2) Unităţile şi instituţiile de învăţământ de sine stătător sau în parteneriat cu autorităţile locale şi alte instituţii şi organisme publice şi private: case de cultură, furnizori de formare continuă, parteneri sociali, organizaţii nonguvernamentale şi altele asemenea pot organiza la nivel local centre comunitare de învăţare permanentă, pe baza unor oferte de servicii educaţionale adaptate nevoilor specifice diferitelor grupuri-ţintă interesate. (3) Finanţarea centrelor comunitare de învăţare permanentă se face din fonduri publice şi private, în condiţiile legii. Toate veniturile obţinute de centrele comunitare de învăţare permanentă rămân la dispoziţia acestora. #CIN *) A se vedea Hotărârea Guvernului nr. 598/2017 pentru aprobarea Metodologiei de acreditare, evaluare periodică, organizare şi funcţionare a centrelor comunitare de învăţare permanentă. #B ART. 344*) (1) Atribuţiile centrelor comunitare de învăţare permanentă la nivel local sunt următoarele: a) realizează studii şi analize privind nevoia de educaţie şi formare profesională la nivel local; b) elaborează planuri locale de intervenţie în domeniul educaţiei permanente; c) oferă servicii educaţionale pentru copii, tineri şi adulţi prin: (i) programe de tip remedial pentru dobândirea sau completarea competenţelor- cheie, inclusiv programe educaţionale de tip "A doua şansă" sau programe de tip "zone de educaţie prioritară" pentru tinerii şi adulţii care au părăsit timpuriu sistemul de educaţie ori care nu deţin o calificare profesională; (ii) programe pentru validarea rezultatelor învăţării nonformale şi informale; (iii) programe de dezvoltare a competenţelor profesionale pentru calificare/recalificare, reconversie profesională, perfecţionare, specializare şi iniţiere profesională; #M128 (iv) programe de educaţie antreprenorială, financiară şi juridică; #B (v) programe de dezvoltare personală sau de timp liber; (vi) organizarea de activităţi de promovare a participării la învăţarea permanentă a tuturor membrilor comunităţii; d) oferă servicii de informare, orientare şi consiliere privind: (i) accesul la programe de educaţie şi formare profesională; (ii) validarea rezultatelor învăţării nonformale şi informale; (iii) pregătirea în vederea ocupării unui loc de muncă;e) oferă servicii de evaluare şi certificare a rezultatelor învăţării nonformale şi informale; f) asigură accesul membrilor comunităţii la mijloace moderne de informare şi comunicare; g) promovează parteneriatul cu mediul economic; h) implementează instrumentele dezvoltate la nivel european, Europass şi Youthpass, paşaportul lingvistic, precum şi portofoliul de educaţie permanentă; i) gestionează informaţii cu privire la participarea beneficiarilor la serviciile acestora. (2) Metodologia de acreditare, evaluare periodică, organizare şi funcţionare a centrelor comunitare de învăţare permanentă se aprobă prin hotărâre a Guvernului**). #CIN *) La art. 344 alin. (1) lit. c), pct. (iv) a fost modificat prin art. I pct. 2 din Legea nr. 273/2021 (#M128). Conform art. II din Legea nr. 273/2021 (#M128), Ministerul Educaţiei elaborează programele prevăzute la art. I pct. 2 din Legea nr. 273/2021 (#M128) până la începutul anului şcolar 2022 - 2023 [anul şcolar următor publicării Legii nr. 273/2021 (#M128)]. **) A se vedea Hotărârea Guvernului nr. 598/2017 pentru aprobarea Metodologiei de acreditare, evaluare periodică, organizare şi funcţionare a centrelor comunitare de învăţare permanentă. #B ART. 345 (1) În înţelesul prezentei legi, termenii referitori la procesele de identificare, evaluare şi recunoaştere a rezultatelor învăţării se definesc după cum urmează: a) rezultatele învăţării reprezintă ceea ce o persoană cunoaşte, înţelege şi este capabilă să facă la finalizarea procesului de învăţare şi sunt definite sub formă de cunoştinţe, abilităţi şi competenţe; b) identificarea rezultatelor învăţării reprezintă procesul prin care indivizii, singuri sau cu sprijinul personalului specializat, devin conştienţi de competenţele pe care le deţin; c) evaluarea rezultatelor învăţării reprezintă procesul prin care se stabileşte faptul că o persoană a dobândit anumite cunoştinţe, abilităţi şi competenţe; d) validarea rezultatelor învăţării reprezintă procesul prin care se confirmă că rezultatele învăţării evaluate, dobândite de o persoană, corespund cerinţelor specifice pentru o unitate de rezultate ale învăţării sau o calificare; e) certificarea rezultatelor învăţării reprezintă procesul prin care se confirmă în mod formal rezultatele învăţării dobândite de persoana care învaţă în diferitecontexte, în urma unui proces de evaluare. Aceasta se finalizează printr-o diplomă sau un certificat. (2) Recunoaşterea rezultatelor învăţării reprezintă procesul de atestare a rezultatelor învăţării validate şi certificate prin acordarea de unităţi de rezultate ale învăţării sau de calificări. (3) Identificarea, evaluarea şi recunoaşterea rezultatelor învăţării în contexte nonformale şi informale se realizează pe baza unei metodologii elaborate de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, de Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale şi de Autoritatea Naţională pentru Calificări şi se aprobă prin hotărâre a Guvernului. (4) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului elaborează şi aprobă prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului metodologia de recunoaştere a rezultatelor învăţării în contexte nonformale şi informale a cadrelor didactice şi de echivalare a acestora în credite pentru educaţie şi formare profesională. ART. 346 (1) Serviciile de identificare, evaluare şi recunoaştere a rezultatelor învăţării pot fi oferite de instituţii de stat sau particulare autorizate în acest sens. (2) Diplomele şi certificatele acordate de instituţiile autorizate în urma evaluării rezultatelor învăţării în contexte nonformale şi informale produc aceleaşi efecte ca şi celelalte modalităţi de evaluare şi certificare a cunoştinţelor şi competenţelor din sistemul formal de educaţie şi formare profesională în vederea ocupării unui loc de muncă sau continuării educaţiei şi formării profesionale în sistemele formale. (3) Rezultatele învăţării în contexte nonformale şi informale pot fi recunoscute explicit prin evaluări în centre de evaluare şi certificare a competenţelor sau implicit prin finalizarea unui program formal de studii. ART. 347 (1) Programele de formare profesională iniţială şi continuă, precum şi sistemele de evaluare a rezultatelor învăţării în contexte nonformale şi informale vor respecta asigurarea mobilităţii ocupaţionale pe orizontală şi pe verticală prin utilizarea sistemului de credite transferabile pentru educaţie şi formare profesională. (2) Metodologia de acordare a creditelor transferabile se elaborează de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, de Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale, de Ministerul Culturii şi Patrimoniului Naţional şi de Autoritatea Naţională pentru Calificări şi se aprobă prin hotărâre a Guvernului. (3) Rezultatele învăţării şi creditele asociate acestora, dobândite anterior în contexte formale sau ca urmare a evaluării rezultatelor învăţării nonformale şi informale, sunt transferate şi integrate în programul de formare profesională pe care îl urmează persoana care învaţă. ART. 348(1) Persoanele care doresc să fie evaluate în vederea recunoaşterii competenţelor profesionale obţinute în alte contexte de învăţare decât cele formale se adresează unui centru de evaluare acreditat pentru ocupaţia sau calificarea respectivă. (2) În funcţie de procesul de evaluare desfăşurat, centrul de evaluare acreditat eliberează următoarele tipuri de certificate cu recunoaştere naţională: a) certificat de calificare - se eliberează în cazul în care candidatul a fost declarat competent pentru toate competenţele asociate unei calificări sau unei ocupaţii, conform standardului de pregătire profesională ori standardului ocupaţional; b) certificat de competenţe profesionale -se eliberează în cazul în care candidatul a fost declarat competent pentru una sau mai multe competenţe asociate unei calificări ori unei ocupaţii, conform standardului de pregătire profesională sau standardului ocupaţional. (3) Certificatele se eliberează însoţite de o anexă a certificatului, denumită "Supliment descriptiv al certificatului", în care se precizează unităţile de competenţă pentru care candidatul a fost declarat competent. ART. 349 (1) Portofoliul de educaţie permanentă reprezintă un instrument care facilitează identificarea şi formularea abilităţilor şi competenţelor personale şi valorificarea acestora în parcursul şcolar şi profesional şi în inserţia pe piaţa muncii a fiecărui individ. (2) Portofoliul de educaţie permanentă conţine dovezi ale rezultatelor învăţării dobândite în contexte formale, nonformale şi informale de educaţie. (3) Portofoliul educaţional integrează şi instrumentele europene care evidenţiază rezultatele învăţării unei persoane, cum ar fi Europass şi Youthpass. ART. 350 (1) Consilierea şi orientarea carierei pe tot parcursul vieţii se referă la totalitatea serviciilor şi activităţilor care asistă persoanele de orice vârstă şi în orice moment al existenţei lor să facă alegeri în sfera educaţională, de formare sau muncă şi să îşi gestioneze cariera. (2) Serviciile de consiliere şi orientare în carieră se realizează prin unităţi şi instituţii de învăţământ, universităţi, instituţii de formare, servicii de ocupare a forţei de muncă şi servicii pentru tineret. Ele se pot realiza şi la locul de muncă, în serviciile sociale şi în sectorul privat. ART. 351 Statul asigură accesul gratuit la servicii de consiliere şi orientare în carieră tuturor elevilor, studenţilor şi persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă. ART. 352 (1) În sensul prezentei legi, consilierea şi orientarea în carieră includ următoarele tipuri de activităţi:a) informarea cu privire la carieră, care se referă la toate informaţiile necesare pentru a planifica, obţine şi păstra un anumit loc de muncă; b) educaţia cu privire la carieră, care se realizează în instituţiile de învăţământ prin intermediul ariei curriculare "consiliere şi orientare". Sunt oferite informaţii despre piaţa muncii, se formează abilităţi de a face alegeri privind educaţia, formarea, munca şi viaţa în general, oportunităţi de a experimenta diverse roluri din viaţa comunităţii sau din viaţa profesională, instrumente pentru planificarea carierei; #M48 b^1) instituţiile şi unităţile de învăţământ pot să angajeze parteneriate cu agenţi economici publici sau privaţi sau alte instituţii, cu scopul de a testa şi aprofunda aspectele privind consilierea şi orientarea în carieră a elevilor şi studenţilor; #B c) consilierea în carieră, care ajută persoanele să îşi clarifice scopurile şi aspiraţiile, să îşi înţeleagă propriul profil educaţional, să ia decizii informate, să fie responsabile pentru propriile acţiuni, să îşi gestioneze cariera şi procesul de tranziţie în diferite momente; d) consilierea pentru angajare, care ajută persoanele să îşi clarifice scopurile imediate privind angajarea, să înveţe despre abilităţile necesare pentru a căuta şi a obţine un loc de muncă; e) plasarea la locul de muncă, care reprezintă sprijinul acordat persoanelor pentru găsirea unui loc de muncă. #M23 (2) Pentru punerea în aplicare a prevederilor alin. (1), precum şi pentru facilitarea corelării sistemului de învăţământ cu piaţa muncii, se înfiinţează şi vor funcţiona, în toate instituţiile de învăţământ superior, centre de consiliere şi orientare în carieră pentru elevii din anii terminali, studenţi şi absolvenţi, în cadrul cărora vor funcţiona unităţi de analiză şi gestiune previzională a solicitărilor pieţei muncii. (3) Metodologia privind organizarea şi funcţionarea acestor centre se aprobă prin ordin al ministrului. #B ART. 353 (1) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale colaborează în scopul creşterii calităţii, pentru sincronizarea şi continuitatea activităţilor de consiliere şi orientare în carieră de care beneficiază o persoană pe parcursul întregii vieţi. (2) Ministerele prevăzute la alin. (1) stabilesc, prin ordin comun, instrumente şi metodologii comune referitoare la formarea specialiştilor în consiliere şi orientare, utilizarea instrumentelor Europass şi Youthpass, organizarea de activităţi comunede sensibilizare a cadrelor didactice şi a formatorilor, a părinţilor şi a publicului larg cu privire la dimensiunea consilierii şi orientării în educaţie şi formarea profesională. ART. 354 Pentru asigurarea transparenţei serviciilor şi a mobilităţii persoanelor în spaţiul european, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului şi Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale realizează demersurile necesare pentru integrarea României în reţelele europene de consiliere şi orientare pe tot parcursul vieţii. ART. 355 (1) Sistemul naţional de asigurare a calităţii educaţiei permanente cuprinde sistemul de asigurare a calităţii în învăţământul preuniversitar, sistemul de asigurare a calităţii în învăţământul superior, sistemul de asigurare a calităţii în formarea profesională iniţială, sistemul de asigurare a calităţii în formarea profesională continuă. (2) Grupul Naţional pentru Asigurarea Calităţii în Educaţie şi Formare Profesională (GNAC), structură informală care funcţionează ca punct naţional de referinţă pentru asigurarea calităţii în educaţie şi formarea profesională, coordonează armonizarea sistemelor de asigurare a calităţii în educaţie şi formarea profesională. ART. 356 (1) Statul sprijină dreptul la învăţare pe tot parcursul vieţii prin acordarea sumei reprezentând echivalentul în lei a 500 euro, calculat la cursul de schimb leu/euro comunicat de Banca Naţională a României şi valabil la data plăţii, fiecărui copil cetăţean român, la naşterea acestuia. Suma este acordată în scop educaţional în beneficiul titularului, din bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale. (2) Suma se depune într-un cont de depozit, denumit în continuare cont pentru educaţie permanentă, deschis la Trezoreria Statului pe numele copilului de oricare dintre părinţii fireşti, de împuternicitul acestora sau de reprezentantul legal al copilului, pe baza certificatului de naştere. (3) Părinţii copilului, contribuabili, pot direcţiona în contul prevăzut la alin. (2) un procent de până la 2% din valoarea impozitului anual pe veniturile din salarii, în condiţiile legii, şi pot depune sume în acest cont. (4) Pentru sumele depuse în contul prevăzut la alin. (2) se plăteşte dobândă anual la o rată a dobânzii stabilită prin ordin al ministrului finanţelor publice. Dobânzile aferente conturilor de depozit constituite la Trezoreria Statului se asigură de la bugetul de stat, din bugetul Ministerului Finanţelor Publice. (5) Titularul contului este singura persoană care poate solicita sume din contul pentru educaţie permanentă, începând cu vârsta de 16 ani şi cu acordul expres,după caz, al părinţilor, al tutorelui sau al reprezentantului legal. Trezoreria Statului eliberează vouchere echivalente în valoare cu sumele solicitate. Metodologia prin care se certifică faptul că sumele au fost cheltuite pentru educaţia permanentă se elaborează de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. (6) Retragerea sumelor în alte condiţii decât cele prevăzute la alin. (5) şi/sau utilizarea acestora în alt scop decât cel stabilit de prezenta lege constituie infracţiune şi se pedepseşte cu închisoare de la 6 luni la un an. (7) Normele privind deschiderea, gestionarea şi accesul la contul pentru educaţie permanentă se aprobă prin hotărâre a Guvernului. (8) Sprijinul de stat pentru exercitarea dreptului la educaţie permanentă prin acordarea sumei reprezentând echivalentul în lei a 500 euro se acordă tuturor copiilor născuţi după data intrării în vigoare a prezentei legi. ART. 357 (1) Personalul care lucrează în domeniul educaţiei permanente poate ocupa următoarele funcţii: cadru didactic, cadru didactic auxiliar, formator, instructor de practică, evaluator de competenţe, mediator, facilitator al învăţării permanente, consilier, mentor, facilitator/tutore on-line, profesor de sprijin şi alte funcţii asociate activităţilor desfăşurate în scopul educaţiei permanente. (2) Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, împreună cu Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale, cu Ministerul Culturii şi Patrimoniului Naţional şi cu Agenţia Naţională pentru Calificări, stabileşte normele metodologice de elaborare a statutului şi rutei de profesionalizare a personalului care lucrează în domeniul educaţiei permanente, aprobat prin hotărâre a Guvernului. Programele de formare profesională vor cuprinde obiective specifice învăţării permanente, precum: competenţe psihopedagogice specifice vârstei şi profilului beneficiarilor învăţării, dezvoltarea competenţelor de utilizare a tehnologiilor moderne de informare şi comunicare, competenţe de facilitare a învăţării în medii virtuale, utilizarea învăţării pe bază de proiecte şi portofolii educaţionale. ART. 358 (1) Guvernul înfiinţează Muzeul Naţional al Ştiinţei, în condiţiile legii. (2) Muzeul Naţional al Ştiinţei are drept scop principal oferirea de experienţe de învăţare nonformală şi informală, prin prezentarea principalelor realizări ale ştiinţei şi tehnologiei. (3) Metodologia de înfiinţare, organizare, funcţionare şi finanţare a Muzeului Naţional al Ştiinţei se stabileşte prin hotărâre a Guvernului, în termen de maximum 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei legi. ART. 359 Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, împreună cu Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale şi cu Ministerul Culturii şi PatrimoniuluiNaţional elaborează un set de indicatori statistici pentru monitorizarea, analiza şi prognoza activităţilor de învăţare pe tot parcursul vieţii. TITLUL VI Răspunderea juridică ART. 360*) (1) Următoarele fapte constituie contravenţii şi se sancţionează după cum urmează: a) nerespectarea dispoziţiilor art. 86 alin. (3), din culpa părintelui sau a tutorelui legal instituit, cu amendă cuprinsă între 100 lei şi 1.000 lei ori cu muncă echivalentă în folosul comunităţii, prestată de părinte sau de tutorele legal; b) nerespectarea dispoziţiilor art. 143 alin. (5), cu amendă de la 5.000 lei la 50.000 lei. (2) Constatarea contravenţiei şi aplicarea amenzilor contravenţionale prevăzute la alin. (1) lit. a) se fac de către persoanele împuternicite de primar în acest scop, la sesizarea consiliului de administraţie al unităţii de învăţământ. (3) Constatarea contravenţiei şi aplicarea amenzilor contravenţionale prevăzute la alin. (1) lit. b) se fac de către ofiţerii sau agenţii de poliţie din cadrul Ministerului Administraţiei şi Internelor, cu competenţe în domeniu. #CIN *) Conform anexei nr. 1 pct. 12 din Hotărârea Guvernului nr. 33/2018, pentru constatarea şi sancţionarea contravenţiilor prevăzute la art. 360 alin. (1) din Legea nr. 1/2011 se aplică dispoziţiile Legii prevenirii nr. 270/2017. #B TITLUL VII Dispoziţii tranzitorii şi finale ART. 361 (1) Prezenta lege intră în vigoare la 30 de zile de la publicarea în Monitorul Oficial al României, Partea I. (2) La data intrării în vigoare a prezentei legi se abrogă Legea învăţământului nr. 84/1995, republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 606 din 10 decembrie 1999, cu modificările şi completările ulterioare, Legea nr. 128/1997 privind Statutul personalului didactic, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 158 din 16 iulie 1997, cu modificările şi completările ulterioare, art. 14 alin. (2) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 642 din 20 iulie 2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificărileulterioare, Ordonanţa Guvernului nr. 10/2009 privind dreptul studenţilor înmatriculaţi la formele de învăţământ la distanţă sau cu frecvenţă redusă de a continua studiile la programe de studii de licenţă autorizate să funcţioneze provizoriu sau acreditate, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 581 din 20 august 2009, precum şi orice alte dispoziţii contrare. (3) Prin excepţie de la prevederile alin. (1): a) măsura introducerii clasei pregătitoare în învăţământul primar intră în vigoare începând cu anul şcolar 2012 - 2013; #M42 b) evaluarea naţională organizată la finalul clasei a VIII-a se va desfăşura în conformitate cu prevederile prezentei legi începând cu generaţia de elevi care începe clasa a V-a în anul şcolar 2017 - 2018*1); #M71 c) examenul de bacalaureat se va desfăşura în conformitate cu prevederile prezentei legi începând cu generaţia de elevi care începe clasa a IX-a în anul şcolar 2020 - 2021*2); #M42 d) admiterea la liceu se va desfăşura în conformitate cu prevederile prezentei legi începând cu generaţia de elevi care începe clasa a V-a în anul şcolar 2017 - 2018*3); #B e) măsura acordării a 500 de euro pentru educaţia permanentă a fiecărui nou- născut se aplică începând din anul 2013*4); f) măsura privind introducerea costului standard per elev şi a principiului "finanţarea urmează elevul" se aplică din anul 2012; g) prevederile art. 8 intră în vigoare începând cu data de 1 ianuarie 2012*5). #M64 h) *** Abrogată #B (4) La data intrării în vigoare a prezentei legi, instituţiile de învăţământ superior acreditate încetează procesul didactic la toate specializările/programele de studii care nu au fost autorizate să funcţioneze provizoriu sau acreditate. Continuarea procesului didactic la aceste specializări/programe de studii sau iniţierea procesului didactic la alte specializări/programe de studii neautorizate ori neacreditate reprezintă o încălcare a legii, instituţia de învăţământ superior fiind sancţionată cu intrarea în lichidare, iar vinovaţii urmând a fi sancţionaţi potrivit prevederilor legale. #M42 (5) Studenţii şi absolvenţii care au fost înmatriculaţi la specializările/programele de studii care şi-au încetat procesul didactic conformalin. (4) au dreptul să îşi finalizeze studiile la specializări/programe de studii identice sau similare din acelaşi domeniu al specializării/programului de studii, autorizate să funcţioneze provizoriu ori acreditate. Aspectele legate de finalizarea studiilor menţionate în prezentul alineat sunt reglementate prin ordin al ministrului educaţiei naţionale şi cercetării ştiinţifice, la propunerea ARACIS şi cu consultarea Consiliului Naţional al Rectorilor sau a altor structuri asociative ale universităţilor. #B (6) În termen de 8 luni de la intrarea în vigoare a prezentei legi, Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului elaborează metodologiile, regulamentele şi celelalte acte normative care decurg din aplicarea prezentei legi şi stabileşte măsurile tranzitorii de aplicare a acesteia. #CIN *1) Conform art. I pct. 1 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 79/2019 (#M93), termenul prevăzut la art. 361 alin. (3) lit. b) pentru desfăşurarea evaluării naţionale organizate la finalul clasei a VIII-a se prorogă până la absolvirea clasei a VIII-a de către generaţia de elevi care începe clasa a V-a în anul şcolar 2020 - 2021. *2) Conform art. I pct. 2 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 79/2019 (#M93), termenul prevăzut la art. 361 alin. (3) lit. c) pentru desfăşurarea examenului de bacalaureat se prorogă până la absolvirea clasei a XII-a/a XIII-a de către generaţia de elevi care începe clasa a IX-a în anul şcolar 2024 - 2025. *3) Conform art. I pct. 3 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 79/2019 (#M93), termenul prevăzut la art. 361 alin. (3) lit. d) pentru desfăşurarea admiterii la liceu se prorogă până la absolvirea clasei a VIII-a de către generaţia de elevi care începe clasa a V-a în anul şcolar 2020 - 2021. *4) Prevederile art. 361 alin. (3) lit. e) din Legea nr. 1/2011 au fost prorogate succesiv prin art. II din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 92/2012 (#M7), prin art. 24 alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 103/2013 (#M14), prin art. 36 alin. (1) lit. b) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 83/2014 (#M26), cu modificările ulterioare, prin art. 18 alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 99/2016 (#M44), prin art. 7 alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 9/2017 (#M46), prin art. 25 alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 90/2017 (#M59), prin art. II alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 96/2018 (#M73), prin art. III alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 226/2020 (#M116) şi prin art. XIII alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 130/2021 (#M130) până la data de 31 decembrie 2022. *5) Termenul prevăzut la art. 361 alin. (3) lit. g) din Legea nr. 1/2011 a fost prorogat succesiv prin art. 22*) al art. II din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 80/2010, aprobată cu modificări prin Legea nr. 283/2011 (#M2), prin art. 11din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 84/2012 (#M6), prin art. 24 alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 103/2013 (#M14), prin art. 36 alin. (1) lit. b) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 83/2014 (#M26), cu modificările ulterioare, prin art. 18 alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 99/2016 (#M44), prin art. 7 alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 9/2017 (#M46) şi prin art. 25 alin. (1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 90/2017 (#M59) până la data de 31 decembrie 2018. *) După publicarea Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 9/2017 (#M46), art. 22 al art. II din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 80/2010 a fost abrogat prin art. 44 alin. (1) pct. 27 din Legea-cadru nr. 153/2017 (#M52). #B ART. 362 (1) Personalul didactic care ocupă, la momentul intrării în vigoare a prezentei legi, funcţia de preparator universitar şi care obţine diploma de doctor în termen de 4 ani de la intrarea în vigoare a prezentei legi ocupă de drept funcţia de asistent universitar. (2) La împlinirea termenului de 4 ani de la intrarea în vigoare a prezentei legi, contractele de muncă ale persoanelor care ocupă funcţia de preparator universitar încetează de drept. (3) La împlinirea termenului de 4 ani de la intrarea în vigoare a prezentei legi, contractele de muncă ale persoanelor care ocupă funcţia de asistent universitar sau asistent de cercetare şi nu sunt studenţi-doctoranzi sau nu au obţinut diploma de doctor încetează de drept. (4) Prin excepţie de la prevederile art. 301 alin. (2), persoanelor care ocupă la momentul intrării în vigoare a prezentei legi funcţia de asistent universitar într-o instituţie de învăţământ superior nu li se aplică respectivele prevederi. La împlinirea termenului de 4 ani de la intrarea în vigoare a prezentei legi, contractele de muncă ale respectivelor persoane, care nu au obţinut diploma de doctor, încetează de drept. (5) La împlinirea termenului de 4 ani de la intrarea în vigoare a prezentei legi, contractele de muncă ale persoanelor care ocupă funcţia de lector universitar/şef de lucrări sau o funcţie didactică universitară superioară şi nu au obţinut diploma de doctor încetează de drept. (6) La împlinirea termenului de 4 ani de la intrarea în vigoare a prezentei legi, contractele de muncă ale persoanelor care ocupă, în instituţii de învăţământ superior, funcţia de cercetător ştiinţific sau o funcţie de cercetare superioară şi nu au obţinut diploma de doctor încetează de drept. #M27(7) Termenele prevăzute la alin. (1) - (6) se prorogă până la încheierea anului universitar 2014 - 2015, respectiv 30 septembrie 2015. #M34 (8) Prin excepţie de la termenul prevăzut la alin. (7), senatele universitare ale instituţiilor de învăţământ pot aproba, la propunerea consiliului de administraţie, în anul universitar 2015 - 2016, continuarea raporturilor juridice de muncă, pentru persoanele aflate sub incidenţa prevederilor alin. (1) - (6), în funcţie de gradul de îndeplinire de către acestea a obligaţiilor aferente programelor de studii doctorale. #B ART. 363 La data intrării în vigoare a prezentei legi, instituţiile de învăţământ superior de stat având activităţi de predare în limba minorităţilor naţionale care au statut de universităţi multiculturale şi multilingve, conform prezentei legi, sunt: 1. Universitatea Babeş-Bolyai din Cluj-Napoca - în limbile română, maghiară şi germană; 2. Universitatea de Medicină şi Farmacie din Târgu Mureş - în limbile română şi maghiară; 3. Universitatea de Artă Teatrală din Târgu Mureş - în limbile română şi maghiară. ART. 364 (1) Senatele universitare sunt obligate ca, în termen de 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentei legi, să definitiveze noua cartă universitară, regulamentele şi metodologiile de organizare şi funcţionare a universităţilor, în conformitate cu prezenta lege. (2) La finalizarea actualului mandat, noile organe de conducere ale universităţilor se vor stabili în baza prezentei legi. ART. 365 Termenii şi expresiile utilizate în cuprinsul prezentei legi sunt definiţi în anexa care face parte integrantă din prezenta lege. #CIN NOTE: 1. Reproducem mai jos prevederile art. IV - VI din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 92/2012 (#M7), cu modificările ulterioare. #M7 "ART. IV Absolvenţilor liceelor pedagogice, filiera vocaţională, profilul pedagogic, specializarea învăţător-educatoare, ai şcolilor postliceale pedagogice, ai colegiilor universitare de institutori sau ai altor şcoli echivalente, încadraţi înînvăţământul preşcolar şi primar, li se recunoaşte îndeplinită condiţia pentru ocuparea funcţiilor didactice de profesor pentru învăţământul preşcolar, respectiv profesor pentru învăţământul primar, de la data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă, pe baza diplomei de licenţă." #M7 "ART. V Până la absolvirea masteratului didactic prevăzut la art. 154 alin. (1) lit. c) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, de către prima promoţie a absolvenţilor de licenţă admişi în condiţiile acestei legi, formarea pentru cariera didactică se asigură prin departamentele de specialitate din cadrul instituţiilor de învăţământ superior, pe baza unei metodologii aprobate prin ordin al ministrului educaţiei, cercetării, tineretului şi sportului." #M61 "ART. VI *** Abrogat" #CIN 2. Reproducem mai jos prevederile art. I şi art. IV din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 48/2018 (#M67). #M67 "ART. I (1) Elevii şcolarizaţi în unităţi de învăţământ de stat înfiinţate în procesul de organizare a reţelei şcolare prevăzute de art. 61 din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, fără parcurgerea etapelor acreditării prevăzute de art. 29 alin. (4) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, la iniţiativa autorităţilor publice locale, au dreptul la recunoaşterea şi continuarea studiilor în unităţi de învăţământ preuniversitar acreditate. (2) Unităţile de învăţământ preuniversitar de stat, înfiinţate la iniţiativa autorităţilor publice locale, în procesul de organizare a reţelei şcolare prevăzute de art. 61 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, fără parcurgerea etapelor acreditării prevăzute de art. 29 alin. (4) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, au obligaţia de a declanşa şi de a se supune procesului de evaluare externă periodică, în vederea asigurării calităţii educaţiei, în termen de cel mult 1 an, calculat de la data de 31 august 2018. (3) Pentru nerespectarea termenului prevăzut la alin. (2), unităţile de învăţământ preuniversitar de stat şcolarizează în lichidare, fără dreptul de a organiza proces de admitere şi/sau înscriere de noi preşcolari şi/sau elevi.(4) Agenţia Română de Asigurare a Calităţii în Învăţământul Preuniversitar, denumită în continuare ARACIP, realizează, cu prioritate, evaluarea externă periodică asupra unităţilor de învăţământ preuniversitar înfiinţate, în condiţiile alin. (2). (5) Inspectoratele şcolare judeţene şi al municipiului Bucureşti transmit ARACIP, până la data de 31 august 2018, lista şi situaţia unităţilor de învăţământ preuniversitar de stat, înfiinţate în condiţiile precizate de alin. (2) şi care funcţionează la data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă. (6) ARACIP, în cadrul evaluării externe periodice, prevăzute la alin. (4), constată, după caz: a) îndeplinirea standardelor de acreditare, situaţie în care propune ministrului educaţiei naţionale emiterea ordinului privind constatarea acreditării şi menţinerea personalităţii juridice, în condiţiile art. 31 lit. f) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare; b) îndeplinirea standardelor de autorizare de funcţionare provizorie, situaţie în care propune ministrului educaţiei naţionale emiterea ordinului privind constatarea autorizării de funcţionare provizorie şi menţinerea personalităţii juridice, în condiţiile art. 30 lit. e) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare; c) neîndeplinirea standardelor de acreditare, situaţie în care propune ministrului educaţiei naţionale emiterea ordinului privind funcţionarea unităţii de învăţământ în lichidare, în condiţiile art. 34 alin. (2^1) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, până la finalizarea procesului de reorganizare sau desfiinţare, după caz. (7) Ministerul Educaţiei Naţionale comunică, în termen de 5 zile de la emitere, autorităţilor administraţiei publice locale ordinele prevăzute la alin. (6). (8) Unităţile de învăţământ evaluate în condiţiile alin. (6) intră de drept în reţeaua şcolară, prevăzută de art. 61 alin. (1) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare. (9) ARACIP identifică în procesul de evaluare externă periodică, prevăzut la alin. (4), dacă, în cadrul unităţilor de învăţământ înfiinţate în condiţiile alin. (2), există niveluri, filiere, profiluri cu specializări/calificări profesionale, programe de studii autorizate să funcţioneze provizoriu, care trebuie să se supună evaluării în vederea acreditării şi solicită parcurgerea acestei etape, în condiţiile legii." #M67 "ART. IVProcedurile privind asigurarea calităţii educaţiei astfel cum sunt reglementate prin Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, precum şi procedurile de reorganizare a unităţilor de învăţământ preuniversitar, astfel cum sunt reglementate prin Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, iniţiate înainte de intrarea în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă, rămân supuse legislaţiei în vigoare la data iniţierii acestora." #CIN 3. Reproducem mai jos prevederile art. II alin. (4) şi (5) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 23/2019 (#M81), cu modificările ulterioare. #M92 "(4) În evaluarea capacităţii instituţionale, criteriul «baza materială» nu cuprinde autorizaţia de securitate la incendiu. (5) Autorităţile administraţiei publice locale, respectiv proprietarii imobilelor în care se desfăşoară activităţi de învăţământ au obligaţia să asigure condiţiile de funcţionare, inclusiv obţinerea şi menţinerea autorizaţiei sanitare de funcţionare şi autorizaţia de securitate la incendiu." #CIN 4. Reproducem mai jos prevederile art. 1 - 13 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 58/2020 (#M100), cu modificările ulterioare. #M106 "ART. 1 (1) Pe durata stării de urgenţă, a stării de alertă şi până la eliminarea restricţiilor privind adunările publice de către autorităţile de resort, desfăşurarea tuturor activităţilor de predare-învăţare-evaluare aferente semestrului al II-lea al anului universitar 2019 - 2020, a examenelor de finalizare a studiilor de licenţă, de masterat sau a programelor de studii postuniversitare, susţinerea tezelor de doctorat, susţinerea tezelor de abilitare pentru anul universitar 2019 - 2020, se poate realiza şi în modul on-line, pentru formele de organizare a programelor de studii cu frecvenţă şi cu frecvenţă redusă, prevăzute la art. 139 din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare. (2) Pe durata stării de urgenţă, a stării de alertă şi până la începutul anului universitar 2020 - 2021, instituţiile de învăţământ superior din sistemul naţional de învăţământ, în baza autonomiei universitare, cu respectarea calităţii actului didactic şi cu asumarea răspunderii publice, utilizează metode didactice alternative de învăţământ. Cadrele didactice raportează, la finalul fiecărei luni, în cadrul fişelor de pontaj, către responsabilii desemnaţi de conducereafacultăţilor/departamentelor aspectele specifice pentru activitatea desfăşurată prin intermediul platformelor on-line. (3) Pe durata stării de urgenţă, a stării de alertă, a existenţei restricţiilor privind adunările publice de către autorităţile de resort, pentru anul universitar 2020 - 2021, procesul de admitere la studiile universitare se poate desfăşura şi prin intermediul platformelor on-line." #M106 "ART. 2 (1) În perioada stării de urgenţă, a stării de alertă şi până la începutul anului universitar 2020 - 2021, activităţile prevăzute la art. 287 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, pot fi realizate şi on-line. (2) În situaţia desfăşurării activităţilor prevăzute la art. 287 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, în sistem on-line, norma didactică se stabileşte cu respectarea art. 287 alin. (4) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare. (3) Activităţile didactice şi de cercetare prevăzute la art. 287 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, precum şi examenele de finalizare a semestrelor şi a studiilor de licenţă şi masterat, susţinerea referatelor şi a tezelor de doctorat, desfăşurate on-line în anul universitar 2019 - 2020, în cadrul formelor de învăţământ cu frecvenţă şi cu frecvenţă redusă, se circumscriu prevederilor art. 139 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, şi sunt recunoscute. (4) Participarea studenţilor şi studenţilor doctoranzi, care pe perioada aplicării decretelor Preşedintelui României privind declararea stării de urgenţă şi a hotărârilor Guvernului privind declararea stării de alertă au urmat activităţi de învăţare şi predare prin utilizarea dispozitivelor în format on-line, la examenele prevăzute la art. 143 şi art. 144 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, se realizează potrivit metodologiilor aprobate de instituţiile de învăţământ universitar." #M100 "ART. 3 Activităţile didactice care impun interacţiunea «faţă în faţă» se recuperează în sistem modular, intensiv, după încetarea stării de urgenţă şi înainte de sesiunile de examene aferente semestrului al II-lea." #M100 "ART. 4 Măsurile luate de instituţiile de învăţământ universitar în vederea punerii în aplicare a prevederilor prezentei ordonanţe de urgenţă se aplică pe perioada anului universitar 2019 - 2020." #M106"ART. 5 În perioada stării de urgenţă, a stării de alertă şi până la eliminarea restricţiilor privind adunările publice de către autorităţile de resort, activităţile desfăşurate de cadrele didactice care au ca obiect consolidarea şi recapitularea programei şcolare prevăzute la art. 262 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, pot fi realizate prin mijloace tehnice de comunicare în mediul on-line." #M100 "ART. 6 Prin derogare de la prevederile art. 241 alin. (1) lit. a) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, pentru susţinerea examenului naţional de definitivare în învăţământ sesiunea 2020, etapa I eliminatorie realizată de către inspectoratele şcolare în perioada stagiului practic cu durata de un an şcolar constă în evaluarea activităţii profesionale la nivelul unităţii de învăţământ, evaluarea portofoliului profesional personal şi în susţinerea a cel puţin o inspecţie la clasă." #M101 "ART. 7 *** Abrogat" #M100 "ART. 8 Prin derogare de la prevederile art. 242 alin. (5) lit. b) şi d) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, gradul didactic I, seria 2018 - 2020, se poate obţine de către personalul didactic de predare care are o vechime la catedră de cel puţin 4 ani de la obţinerea gradului didactic II prin promovarea a două inspecţii şcolare curente, eşalonate pe parcursul celor 4 ani, apreciate cu calificativul maxim şi susţinerea lucrării metodico-ştiinţifice care se poate realiza şi în modul on-line, în faţa comisiei instituite, conform metodologiei Ministerului Educaţiei şi Cercetării." #M100 "ART. 9 Pe durata decretării stării de urgenţă şi până la data de 1 septembrie 2020 se suspendă aplicarea prevederilor art. 252 alin. (3) lit. a) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, fără afectarea drepturilor cadrelor didactice titulare din sistemul de învăţământ preuniversitar supuse restrângerii de activitate." #M101 "ART. 10 *** Abrogat" #M101 "ART. 11 *** Abrogat" #M106"ART. 12 Pe durata decretării stării de urgenţă şi până la data de 1 septembrie 2020, se suspendă aplicabilitatea prevederilor art. 5 alin. (2) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare." #M100 "ART. 13 Măsurile luate de inspectoratele şcolare/Inspectoratul Şcolar al Municipiului Bucureşti şi de unităţile de învăţământ preuniversitar în vederea punerii în aplicare a prevederilor prezentei ordonanţe de urgenţă se aplică pe perioada anului şcolar 2019 - 2020." #CIN 5. Reproducem mai jos prevederile art. 34 - 42 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 70/2020 (#M101). #M101 "ART. 34 În conformitate cu dispoziţiile art. 361 alin. (3) lit. c) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, pentru anul şcolar 2019 - 2020, probele de evaluare a competenţelor lingvistice de comunicare orală în limba română, probele de evaluare a competenţelor lingvistice de comunicare orală în limba maternă, pentru elevii care au urmat studiile liceale într-o limbă a minorităţilor naţionale, probele de evaluare a competenţelor lingvistice într-o limbă de circulaţie internaţională studiată pe parcursul învăţământului liceal şi probele de evaluare a competenţelor digitale se echivalează/se recunosc conform metodologiei aprobate prin ordin al ministrului educaţiei şi cercetării, în termen de 15 zile de la intrarea în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă." #M101 "ART. 35 Prin derogare de la dispoziţiile art. 9 alin. (2) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, statul asigură finanţarea de bază şi pentru preşcolarii şi elevii din învăţământul de stat, pentru preşcolarii din învăţământul particular şi cel confesional, autorizat provizoriu, precum şi pentru elevii din învăţământul general obligatoriu particular şi cel confesional, care studiază în unităţi de învăţământ autorizate provizoriu. De asemenea, statul asigură finanţarea de bază pentru învăţământul profesional, liceal particular şi cel confesional, autorizat provizoriu, pentru perioada suspendării cursurilor din anul şcolar 2019 - 2020, începând cu data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă. Finanţarea se face în baza şi în limitele costului standard per elev, per preşcolar, după caz, conform metodologiei elaborate de Ministerul Educaţiei şi Cercetării."#M101 "ART. 36 Prin derogare de la dispoziţiile art. 9 alin. (4) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, de suma aferentă finanţării de bază stabilită conform art. 9 alin. (4) din acelaşi act normativ beneficiază toţi preşcolarii şi elevii din învăţământul general obligatoriu, profesional şi liceal, particular şi confesional, care studiază în unităţi de învăţământ autorizate provizoriu, pentru perioada suspendării cursurilor din anul şcolar 2019 - 2020, începând cu intrarea în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă." #M101 "ART. 37 Prin derogare de la dispoziţiile art. 30 lit. c) şi art. 31 lit. d) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei aprobată prin Legea nr. 87/2006 cu modificările şi completările ulterioare, în situaţia stării de alertă, departamentul de acreditare numeşte o comisie de experţi în evaluare şi acreditare, care analizează raportul de evaluare internă, verifică prin corespondenţă şi în modul online la instituţia solicitantă îndeplinirea standardelor pe domeniile şi criteriile prevăzute la art. 10 şi elaborează propriul raport de evaluare." #M101 "ART. 38 Pentru anul şcolar 2019 - 2020, cadrelor didactice care susţin examenul pentru definitivare în învăţământ li se recunoaşte nota obţinută la ultima inspecţie la clasă, susţinută în calitate de cadru didactic calificat." #M101 "ART. 39 Începând cu data intrării în vigoare a prezentei Ordonanţe de urgenţă şi până la eliminarea restricţiilor privind adunările publice de către autorităţile de resort, prin derogare de la prevederile art. 242 alin. (4), lit. a), b), şi c) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, pentru sesiunea 2020, gradul didactic II se obţine de către personalul didactic de predare care are o vechime la catedră de cel puţin 4 ani de la obţinerea definitivării în învăţământ, prin promovarea următoarelor probe: a) cel puţin două inspecţii şcolare; b) o probă scrisă, care conţine elemente de pedagogie şi de psihologie, precum şi elemente din metodica specialităţii, cu abordări interdisciplinare şi de creativitate, elaborată pe baza unei programe aprobate de Ministerul Educaţiei şi Cercetării, pentru fiecare specialitate în parte." #M101 "ART. 40Începând cu data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă şi până la eliminarea restricţiilor privind adunările publice de către autorităţile de resort, prin derogare de la prevederile art. 252 alin. (3) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, soluţionarea restrângerii de activitate pentru cadrele didactice titulare în sistemul de învăţământ preuniversitar se realizează prin repartizarea pe posturi/catedre vacante, activitate coordonată de inspectoratele şcolare judeţene/Inspectoratul Şcolar al Municipiului Bucureşti, conform metodologiei elaborate de Ministerul Educaţiei şi Cercetării în termen de 15 zile de la intrarea în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă." #M101 "ART. 41 Începând cu data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă şi până la eliminarea restricţiilor privind adunările publice de către autorităţile de resort, prin derogare de la prevederile art. 252 alin. (5) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, cadrele didactice titulare în sistemul de învăţământ preuniversitar beneficiază, la cerere, de pretransfer în aceeaşi localitate, în localitatea în care îşi are domiciliul cadrul didactic sau pentru apropiere de domiciliu, conform metodologiei elaborate cu consultarea partenerilor de dialog social şi aprobate prin ordin al ministrului educaţiei şi cercetării, în termen de 15 zile de la intrarea în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă." #M101 "ART. 42 (1) Începând cu data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă şi până la eliminarea restricţiilor privind adunările publice de către autorităţile de resort, prin derogare de la prevederile art. 254 alin. (8) lit. a) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, concursul prevăzut de art. 254 alin. (3) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, constă într-o probă scrisă în cadrul concursului prevăzut la art. 89 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, pentru angajarea personalului didactic de predare cu contract individual de muncă, pe baza programelor specifice aprobate de Ministerul Educaţiei şi Cercetării. (2) Începând cu data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă şi până la eliminarea restricţiilor privind adunările publice de către autorităţile de resort, prin derogare de la prevederile art. 254 alin. (8) lit. b) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, concursul prevăzut de art. 254 alin. (3) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările, privind angajarea prin plata cu ora a personalului didactic asociat şi a personalului didactic pensionat constă în prezentarea unui curriculum vitae, care să conţină elemente relevante cu privire la activitatea profesională."#CIN 6. Reproducem mai jos prevederile art. 40 - 42 din Legea nr. 55/2020 (#M102), cu modificările ulterioare. #M124 "ART. 40 (1) Pe perioada stării de alertă, precum şi pe tot parcursul anului universitar 2021 - 2022, instituţiile de învăţământ superior din sistemul naţional de învăţământ, în baza autonomiei universitare cu respectarea calităţii actului didactic, pot utiliza metode didactice alternative de predare-învăţare-evaluare, în format online, în conformitate cu propriile metodologii. De asemenea, se pot desfăşura online şi examenele de finalizare a studiilor de licenţă, de masterat sau a programelor de studii postuniversitare, susţinerea tezelor de doctorat, susţinerea tezelor de abilitare. (2) Activităţile didactice şi de cercetare prevăzute la art. 287 din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, precum şi examenele de finalizare a semestrelor şi a studiilor de licenţă şi masterat, susţinerea referatelor şi a tezelor de doctorat desfăşurate online în anul universitar 2021 - 2022, precum şi pe toată perioada stării de urgenţă, necesitate sau alertă, în cadrul formelor de învăţământ cu frecvenţă, cu frecvenţă redusă şi la distanţă se circumscriu prevederilor art. 139 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, şi sunt recunoscute. #M102 (3) Participarea studenţilor şi studenţilor doctoranzi, care pe perioada stării de urgenţă, necesitate sau de alertă au urmat activităţi de învăţare şi predare prin metode didactice alternative de comunicare, în format online, la examenele prevăzute de art. 143 şi 144 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, de studenţii şi studenţii doctoranzi, se realizează potrivit metodologiilor aprobate de instituţiile de învăţământ universitar. (4) În situaţia desfăşurării activităţilor prevăzute la art. 287 în sistem online, norma didactică se stabileşte cu respectarea art. 287 alin. (4) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare." #M102 "ART. 41 Cu avizul CNSSU, prin ordin*) comun al ministrului educaţiei şi cercetării şi al ministrului sănătăţii, se stabilesc măsuri pentru desfăşurarea activităţilor în unităţile şi instituţiile de învăţământ, în condiţii de siguranţă sanitară, pentru finalizarea anului şcolar aflat în curs la data instituirii stării de alertă, precum şi pentru pregătirea începerii anului şcolar următor." #CIN*) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării şi al ministrului sănătăţii nr. 4267/841/2020 pentru stabilirea unor măsuri de prevenire şi combatere a îmbolnăvirilor cu SARS-CoV-2 în unităţile/instituţiile de învăţământ, instituţiile publice şi toate structurile aflate în subordonarea sau coordonarea Ministerului Educaţiei şi Cercetării. #M102 "ART. 42 (1) În unităţile de învăţământ preuniversitar, cu avizul CNSSU, prin ordin al ministrului educaţiei şi cercetării şi al ministrului sănătăţii, se stabilesc măsuri pentru desfăşurarea activităţilor de pregătire în vederea susţinerii examenelor naţionale şi de certificare a competenţelor profesionale, care presupun interacţiunea «faţă în faţă», în condiţii de protecţie sanitară. (2) Susţinerea examenelor naţionale şi de certificare a competenţelor profesionale, care presupun interacţiunea «faţă în faţă» se organizează în condiţiile prevăzute la alin. (1). (3) Ministerul Educaţiei şi Cercetării are obligaţia de a asigura elevilor şi personalului didactic şi nedidactic implicat, pe toată durata activităţilor prevăzute la alin. (1) şi (2), numărul necesar de măşti de protecţie ce vor fi purtate obligatoriu în spaţiile închise din incinta unităţilor de învăţământ." #CIN 7. Reproducem mai jos prevederile art. 1 - 9 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 141/2020 (#M113), cu modificările ulterioare. #M113 "ART. 1 Prezenta ordonanţă de urgenţă instituie unele măsuri de prevenire a îmbolnăvirilor cu SARS-CoV-2 în unităţile şi instituţiile de învăţământ, în scopul asigurării dreptului la învăţătură şi a dreptului la sănătate, pentru beneficiarii primari ai dreptului la învăţătură, studenţi şi personalul din sistemul naţional de învăţământ." #M113 "ART. 2 Măsurile de organizare a activităţii în cadrul unităţilor şi instituţiilor de învăţământ în condiţii de siguranţă epidemiologică pentru prevenirea îmbolnăvirilor cu SARS-CoV-2 se aprobă prin ordin comun al ministrului sănătăţii şi ministrului educaţiei şi cercetării, în termen de 5 zile de la data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă." #M113 "ART. 3(1) În funcţie de situaţia epidemiologică, consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ preuniversitar poate propune, în urma consultării asociaţiei de părinţi din unitatea de învăţământ, ca desfăşurarea activităţii didactice care presupune prezenţa fizică a antepreşcolarilor, preşcolarilor şi elevilor în unităţile de învăţământ să se realizeze prin intermediul tehnologiei şi al internetului, cu respectarea măsurilor stabilite prin ordinul prevăzut la art. 2. (2) Propunerea unităţii de învăţământ preuniversitar prevăzută la alin. (1), avizată de inspectoratul şcolar judeţean/Inspectoratul Şcolar al Municipiului Bucureşti şi de direcţia judeţeană de sănătate publică/Direcţia de Sănătate Publică Bucureşti, se înaintează comitetului judeţean pentru situaţii de urgenţă/Comitetului Municipiului Bucureşti pentru Situaţii de Urgenţă, în vederea aprobării prin hotărâre. (3) Comitetul judeţean pentru situaţii de urgenţă/Comitetul Municipiului Bucureşti pentru Situaţii de Urgenţă dispune prin hotărârea adoptată în condiţiile alin. (2) atât cu privire la perioada de aplicabilitate a măsurilor adoptate, cât şi cu privire la alte măsuri specifice ce trebuie luate de unitatea de învăţământ preuniversitar, în funcţie de situaţia epidemiologică. (4) Inspectoratele şcolare judeţene/Inspectoratul Şcolar al Municipiului Bucureşti comunică săptămânal Ministerului Educaţiei şi Cercetării măsurile dispuse de către comitetul judeţean pentru situaţii de urgenţă/Comitetul Municipiului Bucureşti pentru Situaţii de Urgenţă. (5) În situaţia în care se impune prelungirea perioadei de aplicabilitate a hotărârii comitetului judeţean pentru situaţii de urgenţă/Comitetului Municipiului Bucureşti pentru Situaţii de Urgenţă, sunt aplicabile prevederile alin. (1) - (4). (6) Reluarea activităţilor didactice care presupun prezenţa fizică a elevilor în unităţile de învăţământ preuniversitar, suspendate în condiţiile alin. (1) - (4), în condiţii de siguranţă sanitară, se dispune prin hotărârea comitetului judeţean pentru situaţii de urgenţă/Comitetului Municipiului Bucureşti pentru Situaţii de Urgenţă, după obţinerea avizului direcţiei judeţene de sănătate publică/Direcţiei de Sănătate Publică Bucureşti, cu informarea unităţii de învăţământ preuniversitar şi a inspectoratului şcolar judeţean/Inspectoratului Şcolar al Municipiului Bucureşti." #M113 "ART. 4 Unităţile de învăţământ vor elabora proceduri proprii pentru prelucrarea datelor cu caracter personal ale participanţilor la activităţile desfăşurate prin intermediul tehnologiei şi al internetului, în baza metodologiei-cadru elaborate de Ministerul Educaţiei şi Cercetării şi aprobate prin ordinul ministrului*), cu respectarea legislaţiei specifice în vigoare." #CIN*) A se vedea Ordinul ministrului educaţiei şi cercetării nr. 5545/2020 pentru aprobarea Metodologiei-cadru privind desfăşurarea activităţilor didactice prin intermediul tehnologiei şi al internetului, precum şi pentru prelucrarea datelor cu caracter personal. #M113 "ART. 5 În situaţia limitării sau suspendării activităţilor didactice pentru realizarea cărora se impune prezenţa fizică a beneficiarilor primari ai sistemului de educaţie în unităţile de învăţământ, activităţile prevăzute la art. 262 din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, inclusiv activităţile practice pedagogice, pot fi realizate prin intermediul tehnologiei şi al internetului, precum şi prin alte modalităţi alternative de educaţie." #M113 "ART. 6 În situaţia în care spaţiile existente în unităţile de învăţământ nu sunt suficiente pentru respectarea normelor de siguranţă sanitară stabilite de autorităţile de resort, inspectoratele şcolare judeţene/Inspectoratul Şcolar al Municipiului Bucureşti pot/poate solicita autorităţilor administraţiei publice locale să pună la dispoziţia unităţilor de învăţământ preuniversitar alte spaţii adecvate pentru desfăşurarea procesului de învăţământ." #M124 "ART. 7 (1) În funcţie de situaţia epidemiologică şi de specificul fiecărei instituţii de învăţământ superior, în anul universitar 2021 - 2022, în baza autonomiei universitare, cu asumarea răspunderii publice şi cu respectarea calităţii actului didactic, modalitatea de desfăşurare a activităţii didactice ce presupune prezenţa fizică a studenţilor se stabileşte prin hotărâre a senatului universitar, cu respectarea măsurilor stabilite prin ordinul prevăzut la art. 2 şi a reglementărilor generale şi sectoriale din Uniunea Europeană privind minimul orelor de practică. #M113 (2) Modalitatea de desfăşurare a activităţilor didactice poate fi stabilită astfel: a) prezenţa fizică a studenţilor la toate activităţile didactice; b) prezenţa fizică a studenţilor la anumite activităţi didactice, stabilite conform hotărârii senatului universitar; c) suspendarea activităţilor didactice pentru realizarea cărora se impune prezenţa fizică a studenţilor în instituţiile de învăţământ superior. #M120 (3) Reluarea activităţilor didactice care presupun prezenţa fizică a studenţilor în instituţiile de învăţământ, suspendate în condiţiile alin. (1) şi alin. (2) lit. b) şic), în condiţii de siguranţă sanitară, se dispune prin hotărâre a senatului universitar, după obţinerea avizului direcţiei judeţene de sănătate publică/Direcţiei de Sănătate Publică Bucureşti, emis în termen de cel mult 7 zile de la solicitare, aviz care certifică îndeplinirea condiţiilor de siguranţă epidemiologică pentru reluarea activităţii." #M124 "ART. 8 (1) În situaţia limitării sau suspendării activităţilor didactice pentru realizarea cărora se impune prezenţa fizică a studenţilor, desfăşurarea activităţilor prevăzute la art. 287 alin. (2) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, aferente anului universitar 2021 - 2022, a examenelor de finalizare a studiilor de licenţă, de masterat sau a programelor de studii postuniversitare, susţinerea tezelor de doctorat, susţinerea tezelor de abilitare pentru anul universitar 2021 - 2022 se pot realiza şi prin intermediul tehnologiei asistate de calculator şi al internetului, pentru formele de organizare a programelor de studii cu frecvenţă, cu frecvenţă redusă şi la distanţă. #M113 (2) Cadrele didactice raportează, la finalul fiecărei luni, în cadrul fişelor de pontaj, către responsabilii desemnaţi de conducerea facultăţilor/departamentelor aspectele specifice pentru activitatea desfăşurată prin intermediul platformelor on- line." #M113 "ART. 9 (1) În situaţia în care activităţile prevăzute la art. 287 alin. (1) şi (2) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, se desfăşoară prin intermediul tehnologiei şi al internetului, norma didactică se stabileşte cu respectarea art. 287 alin. (4) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare. #M124 (2) Activităţile didactice şi de cercetare prevăzute la art. 287 alin. (1) şi (2) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, precum şi examenele de finalizare a semestrelor şi a studiilor de licenţă şi masterat, susţinerea referatelor şi a tezelor de doctorat, desfăşurate prin intermediul tehnologiei şi al internetului în anul universitar 2021 - 2022, în cadrul formelor de învăţământ cu frecvenţă şi cu frecvenţă redusă şi la distanţă sunt recunoscute. #M113 (3) Participarea studenţilor şi studenţilor doctoranzi la activităţi de predare, învăţare, cercetare, aplicaţii practice realizate prin intermediul tehnologiei şi al internetului, precum şi la examenele prevăzute la art. 143 şi 144 din Legea nr.1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, se realizează potrivit metodologiilor proprii, aprobate de instituţiile de învăţământ superior." #CIN 8. Reproducem mai jos prevederile art. III şi art. IV din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 22/2021 (#M119). #M119 "ART. III Mecanismul de finanţare pentru elevii din unităţile de învăţământ preuniversitar/colegii de nivel postliceal înfiinţate în structura instituţiilor de învăţământ superior de stat se stabileşte printr-o metodologie aprobată prin ordin al ministrului educaţiei, în termen de 60 de zile de la data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă." #M119 "ART. IV (1) Toate IOSUD-urile care funcţionează la intrarea în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă parcurg procesul de evaluare, până la 31 decembrie 2021, separat de evaluarea instituţională. (2) Universităţile organizatoare de studii universitare de doctorat, care intră în proces de evaluare periodică instituţională în perioada prevăzută la alin. (1), parcurg cele două procese de evaluare concomitent." #CIN 9. Reproducem mai jos prevederile art. II - IV şi art. VI din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 100/2021 (#M125), cu modificările ulterioare. #M125 "ART. II Salariile de bază ale funcţiilor specifice din creşe se vor stabili cu respectarea prevederilor art. 28 alin. (1) şi (2) şi ale art. 36 alin. (2) din Legea-cadru nr. 153/2017 privind salarizarea personalului plătit din fonduri publice, cu modificările şi completările ulterioare." #M137 "ART. III (1) Toate creşele care funcţionează deja în anul şcolar 2021 - 2022, cele din sistemul public de stat, arondate unităţilor de învăţământ desemnate de inspectoratele şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti, precum şi creşele confesionale şi cele din învăţământul particular sau creşele construite şi înfiinţate de autorităţile administraţiei publice locale în cadrul unor proiecte cu finanţare europeană, care desfăşoară activitate cu antepreşcolarii în anul şcolar 2021 - 2022, sunt considerate unităţi de învăţământ acreditate prin efectul legii, la dataintrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă, şi se supun prevederilor acesteia. #M125 (2) Creşele din sistemul privat autorizate să funcţioneze provizoriu se supun prevederilor prezentei ordonanţe de urgenţă şi parcurg procesul de acreditare conform prevederilor legale în vigoare. (3) Creşele din sistemul privat construite şi înfiinţate prin intermediul proiectelor finanţate în cadrul apelurilor competitive «Dezvoltarea serviciilor de educaţie antepreşcolară», aferente Programului operaţional Capital uman 2014 - 2020, axa prioritară 6 «Educaţie şi competenţe», obiectivul specific 6.2 «Creşterea participării la învăţământul antepreşcolar şi preşcolar, în special a grupurilor cu risc de părăsire timpurie a şcolii, cu accent pe copiii aparţinând minorităţii rome şi a celor din mediul rural», care demarează activitatea cu antepreşcolarii în anul şcolar 2021 - 2022, sunt considerate unităţi de învăţământ autorizate provizoriu prin efectul legii, la data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă, şi se supun prevederilor legale în vigoare." #M125 "ART. IV În termen de 30 de zile de la data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă: a) Ministerul Educaţiei înaintează Guvernului spre aprobare hotărârea privind Metodologia de organizare şi funcţionare a creşelor şi a altor unităţi de educaţie timpurie antepreşcolară*); b) Ministerul Muncii şi Protecţiei Sociale supune spre aprobare Guvernului proiectul de hotărâre pentru modificarea Hotărârii Guvernului nr. 867/2015 pentru aprobarea Nomenclatorului serviciilor sociale, precum şi a regulamentelor-cadru de organizare şi funcţionare a serviciilor sociale, cu modificările şi completările ulterioare, în sensul eliminării creşelor din Nomenclatorul serviciilor sociale." #CIN *) A se vedea Hotărârea Guvernului nr. 566/2022 privind aprobarea Metodologiei de organizare şi funcţionare a creşelor şi a altor unităţi de educaţie timpurie antepreşcolară. #M137 "ART. VI La data intrării în vigoare a legii de aprobare a prezentei ordonanţe de urgenţă, inspectoratele şcolare judeţene/al municipiului Bucureşti şi conducerile unităţilor de învăţământ preşcolar desemnate de acestea vor lua toate măsurile necesarepentru reorganizarea reţelei şcolare, cu sprijinul autorităţilor administraţiei publice locale." #CIN 10. Reproducem mai jos prevederile art. II şi art. III din Legea nr. 17/2022 (#M137). #M137 "ART. II Toate creşele înfiinţate de consiliile locale, conform dispoziţiilor art. 2 alin. (3) din Legea nr. 263/2007*) privind înfiinţarea, organizarea şi funcţionarea creşelor, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 507 din 30 iulie 2007, cu modificările şi completările ulterioare, sunt considerate unităţi de învăţământ acreditate prin efectul legii, la data intrării în vigoare a prezentei legi, şi se supun prevederilor legale în vigoare." #CIN *) Legea nr. 263/2007 a fost abrogată prin Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 100/2021. #M137 "ART. III Prin excepţie de la prevederile art. 5 alin. (2) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, prevederile prezentei legi se aplică din anul şcolar 2021 - 2022." #CIN 11. Reproducem mai jos prevederile art. II şi art. III din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 69/2022 (#M140). #M140 "ART. II (1) Prin derogare de la prevederile art. 63 alin. (1) lit. e) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, pentru anii şcolari 2022 - 2023 şi 2023 - 2024, cetăţenii ucraineni cu statut de elev în sistemul naţional de învăţământ românesc au dreptul să se înscrie în clasa a IX-a, fără susţinerea evaluării naţionale, pe locuri speciale şi peste numărul maxim de elevi cuprins în acea formaţiune/clasă, în conformitate cu prevederile unei proceduri aprobate prin ordin al ministrului educaţiei. (2) Procedura de înscriere prevăzută la alin. (1), respectiv procedura de înscriere prevăzută la art. 63 alin. (3^2) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, se aprobă prin ordin al ministrului educaţiei, în termen de 10 zile de la data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă."#M140 "ART. III Standardele de calitate prevăzute la art. I pct. 7 se elaborează de către Agenţia Română de Asigurare a Calităţii în Învăţământul Superior în termen de maximum 90 de zile de la data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă." #CIN 12. Dispoziţiile care conţin derogări sau excepţii de la prevederile Legii nr. 1/2011 sunt reproduse mai jos. 12.1. Art. 12 alin. (14) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 104/2001 privind organizarea şi funcţionarea Poliţiei de Frontieră Române, cu modificările ulterioare: #M15 "(14) Prin derogare de la prevederile art. 19 alin. (1) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, unităţile sau instituţiile de învăţământ şi centrele de formare profesională din cadrul Poliţiei de Frontieră Române care îndeplinesc condiţiile prevăzute la art. 187 din Legea nr. 287/2009 privind Codul civil, republicată, cu modificările ulterioare, pot dobândi personalitate juridică, prin ordin al ministrului afacerilor interne." #CIN 12.2. Art. II din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 58/2014 privind stabilirea unor măsuri financiare şi pentru modificarea unor acte normative (#M24): #M24 "ART. II În anul 2014, începând cu data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe de urgenţă, prin derogare de la prevederile art. 30 alin. (2) din Legea nr. 500/2002 privind finanţele publice, cu modificările şi completările ulterioare, şi ale art. 223 alin. (4) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, din Fondul de rezervă bugetară la dispoziţia Guvernului, prin hotărâre a Guvernului, pot fi alocate sume Ministerului Educaţiei Naţionale pentru instituţiile de învăţământ universitar de stat pentru plata hotărârilor judecătoreşti având ca obiect drepturi salariale." #CIN 12.3. Art. 13 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 74/2014 cu privire la rectificarea bugetului de stat pe anul 2014 şi unele măsuri bugetare (#M25): #M25 "ART. 13Prin derogare de la prevederile art. 223 alin. (4) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, suma aprobată suplimentar prin prezenta ordonanţă de urgenţă în bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale, la capitolul 65.01 «Învăţământ», titlul 51 «Transferuri între unităţi ale administraţiei publice», va fi utilizată pentru aplicarea prevederilor art. 26." #CIN 12.4. Art. 47 din Ordonanţa Guvernului nr. 20/2015 cu privire la rectificarea bugetului de stat pe anul 2015 (#M33): #M33 "ART. 47 Prin derogare de la prevederile art. 223 alin. (4) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, în bugetul Ministerului Educaţiei şi Cercetării Ştiinţifice la capitolul 65.01 «Învăţământ», titlul 51 «Transferuri între unităţi ale administraţiei publice», sunt cuprinse şi sume necesare plăţii hotărârilor judecătoreşti având ca obiect drepturi salariale în instituţiile de învăţământ universitar de stat." #CIN 12.5. Art. 15 alin. (3) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 83/2017 cu privire la rectificarea bugetului de stat pe anul 2017 (#M57), cu modificările ulterioare: #M58 "(3) Prin derogare de la prevederile art. 223 alin. (4) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, suma aprobată suplimentar prin prezenta ordonanţă de urgenţă în bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale, la capitolul 65.01 «Învăţământ», titlul 51 «Transferuri între unităţi ale administraţiei publice», va fi utilizată pentru plata sumelor prevăzute prin hotărâri judecătoreşti având ca obiect acordarea unor drepturi de natură salarială stabilite în favoarea personalului din instituţiile de învăţământ superior de stat, devenite executorii până la 31 decembrie 2017." #CIN 12.6. Art. 39 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 90/2017 privind unele măsuri fiscal-bugetare, modificarea şi completarea unor acte normative şi prorogarea unor termene (#M59), cu modificările ulterioare: #M59 "ART. 39 (1) Prin derogare de la prevederile art. 104 alin. (2) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 18din 10 ianuarie 2011, cu modificările şi completările ulterioare, începând cu anul 2018, din bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale, se asigură, pentru unităţile de învăţământ preuniversitar de stat, finanţarea cheltuielilor cu salariile, sporurile, indemnizaţiile şi alte drepturi salariale în bani, stabilite prin lege, inclusiv plata sumelor prevăzute prin hotărâri judecătoreşti având ca obiect acordarea unor drepturi de natură salarială, precum şi contribuţiile aferente acestora, precum şi diferenţele salariale prevăzute la art. 1 şi 2 din Legea nr. 85/2016 privind plata diferenţelor salariale cuvenite personalului didactic din învăţământul de stat pentru perioada octombrie 2008 - 13 mai 2011. (2) Creditele bugetare aferente cheltuielilor prevăzute la alin. (1) se repartizează de către Ministerul Educaţiei Naţionale pe inspectorate şcolare în vederea repartizării pe unităţi de învăţământ. (3) Atunci când, la nivelul unor unităţi de învăţământ, sumele repartizate în baza costului standard sunt insuficiente pentru plata drepturilor prevăzute la alin. (1) inspectoratele şcolare pot efectua redistribuiri ale acestor sume între unităţi de învăţământ de pe raza judeţului/municipiului Bucureşti sau pot proceda la alocarea sumelor rămase nerepartizate, după caz. Redistribuirea sau, după caz, alocarea de sume rămase nerepartizate unor unităţi de învăţământ de pe raza unor judeţe diferite se realizează de către Ministerul Educaţiei Naţionale. (4) Redistribuirea sumelor potrivit prevederilor alin. (3) conduce implicit la modificarea bugetelor iniţiale aprobate, calculate pe baza costului standard per preşcolar/elev. #M63 (5) Începând cu data de 1 aprilie 2018, de la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale, se asigură fondurile necesare pentru executarea hotărârilor judecătoreşti devenite executorii până la 31 decembrie 2017, având ca obiect acordarea de daune-interese moratorii sub forma dobânzii legale remuneratorii pentru plata eşalonată a sumelor prevăzute în titluri executorii prin care s-au acordat drepturi salariale personalului din învăţământul preuniversitar de stat. #M59 (6) Plata sumelor prevăzute prin hotărâri judecătoreşti prevăzute la alin. (5) se va realiza astfel: a) în anul 2018 se plăteşte 5% din valoarea titlului executoriu; b) în anul 2019 se plăteşte 10% din valoarea titlului executoriu; c) în anul 2020 se plăteşte 25% din valoarea titlului executoriu; d) în anul 2021 se plăteşte 25% din valoarea titlului executoriu; e) în anul 2022 se plăteşte 35% din valoarea titlului executoriu. #M63(7) În vederea calculării şi plăţii sumelor reprezentând daunele-interese moratorii sub forma dobânzii legale remuneratorii prevăzute la alin. (5), Ministerul Educaţiei Naţionale aprobă metodologia de calcul al acestora, prin ordin al ministrului, în termen de 30 de zile de la data intrării în vigoare a prezenţei ordonanţe de urgenţă, cu consultarea federaţiilor sindicale reprezentative la nivel de sector de activitate învăţământ. (8) Fondurile aprobate pentru plata daunelor-interese moratorii sub forma dobânzii legale remuneratorii se repartizează de către Ministerul Educaţiei Naţionale inspectoratelor şcolare, în vederea repartizării pe unităţi de învăţământ. (9) Sumele reprezentând daune-interese moratorii sub forma dobânzii legale remuneratorii, acordate prin hotărâri judecătoreşti devenite executorii după data de 1 ianuarie 2018, se achită de la bugetul de stat, eşalonat în 5 ani de la data titlului executoriu. Prevederile alin. (6) - (8) se aplică în mod corespunzător. (10) Sumele datorate bugetului de stat de către unităţile de învăţământ preuniversitar de stat, potrivit prevederilor art. 78 alin. (3) din Legea nr. 448/2006 privind protecţia şi promovarea drepturilor persoanelor cu handicap, republicată, cu modificările şi completările ulterioare, se asigură de la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale*)." #CIN *) Conform art. XIII din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 25/2018 (#M63), pentru unităţile de învăţământ preuniversitar de stat care nu au achitat la bugetul de stat, pentru perioada anterioară intrării în vigoare a Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 25/2018 (#M63), obligaţiile prevăzute la art. 78 alin. (3) din Legea nr. 448/2006, plata sumelor respective se asigură de la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale. #CIN 12.7. Art. 35 alin. (2) din Legea bugetului de stat pe anul 2018 nr. 2/2018 (#M60): #M60 "(2) Prin derogare de la prevederile art. 223 alin. (4) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, în bugetul Ministerului Educaţiei Naţionale, la capitolul 65.01 «Învăţământ», titlul 51 «Transferuri între unităţi ale administraţiei publice», articolul 51.01 «Transferuri curente», alineatul 51.01.02 «Finanţarea de bază a învăţământului superior», este cuprinsă şi suma de 38.000 mii lei, pentru plata sumelor prevăzute prin hotărâri judecătoreşti având ca obiect acordarea unor drepturi de natură salarială stabilite în favoarea personalului din instituţiile de învăţământ superior de stat, devenite executorii până la 31 decembrie 2017."#CIN 12.8. Art. 4 din Legea nr. 95/2018 privind adoptarea unor măsuri în domeniul finanţării învăţământului (#M65): #M65 "ART. 4 (1) Prin excepţie de la prevederile art. 205 alin. (2) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, studenţii înmatriculaţi la forma de învăţământ cu frecvenţă - licenţă, master, doctorat - în instituţiile de învăţământ superior acreditate, indiferent de vârstă, beneficiază de gratuitate la transportul feroviar intern. (2) Instituţiile de învăţământ superior acreditate poartă responsabilitatea legală asupra distribuirii legitimaţiilor de student pentru gratuitate la transport, precum şi asupra eliberării adeverinţelor care să ateste calitatea de student." #CIN 12.9. Art. 29^1 alin. (10) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei, cu modificările ulterioare: #M67 "(10) Prin derogare de la prevederile art. 19 alin. (1) şi ale art. 22 alin. (3) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, ordinul prin care se acordă autorizarea de funcţionare provizorie, prevăzut la alin. (8), reprezintă şi actul de înfiinţare, ca persoană juridică, a unităţii de învăţământ preuniversitar de stat, cu respectarea prevederilor legale în vigoare." #CIN 12.10. Art. II din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 79/2019 privind unele măsuri în domeniul educaţiei şi pentru prorogarea unor termene (#M93): #M93 "ART. II Prin derogare de la prevederile art. 158 alin. (4) şi (5) din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, şcolile doctorale îşi menţin acreditarea până la realizarea procesului de evaluare periodică, dar nu mai târziu de 31 decembrie 2021." #CIN 12.11. Art. L din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 130/2021 privind unele măsuri fiscal-bugetare, prorogarea unor termene, precum şi pentru modificarea şi completarea unor acte normative (#M130): #M130 "ART. LÎn anul 2022, prin derogare de la prevederile art. 84 alin. (1^1) din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, gratuitatea acordată elevilor din învăţământul preuniversitar acreditat/autorizat pentru transportul local rutier şi naval se asigură din bugetele locale." #CIN 12.12. Art. 11 alin. (2) şi (3) din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 15/2022 privind acordarea de sprijin şi asistenţă umanitară de către statul român cetăţenilor străini sau apatrizilor aflaţi în situaţii deosebite, proveniţi din zona conflictului armat din Ucraina, cu modificările ulterioare: #M138 "(2) În situaţia în care resursa umană este insuficientă, prin derogare de la prevederile art. 247, 248, 254, 262 din Legea educaţiei naţionale nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, activitatea didactică şi activitatea de consiliere şcolară va putea fi realizată de studenţii din universităţile de stat/particulare din România sau de cadre didactice pensionare. (3) Prin derogare de la prevederile art. 63 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, minorii prevăzuţi la art. 10 vor fi integraţi în formaţiuni de studiu/grupe/clase indiferent de numărul de elevi cuprins în acestea." #CIN 12.13. Art. 16 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 15/2022 privind acordarea de sprijin şi asistenţă umanitară de către statul român cetăţenilor străini sau apatrizilor aflaţi în situaţii deosebite, proveniţi din zona conflictului armat din Ucraina, cu modificările ulterioare: #M138 "ART. 16 Prin derogare de la prevederile alin. (5) al art. 138 din Legea nr. 1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, în cazuri temeinic justificate, Ministerul Educaţiei poate aproba în anii universitari 2021 - 2022 şi 2022 - 2023 universităţilor/instituţiilor de învăţământ superior un număr suplimentar de locuri - în limita a 20% din capacitatea de şcolarizare stabilită de Agenţia Română pentru Asigurarea Calităţii în Învăţământul Superior pentru programul de studii solicitat - destinat şcolarizării studenţilor înmatriculaţi la instituţii de învăţământ superior din Ucraina." #B ANEXĂ LISTAdefiniţiilor termenilor şi a expresiilor utilizate în cuprinsul legii #M7 1. Abilitarea reprezintă certificarea calităţii unei persoane de a conduce lucrări de doctorat. #B 2. Acreditarea este procesul prin care unitatea/instituţia de învăţământ/organizaţia interesată, pe baza evaluării externe realizate în condiţiile prezentei legi, dobândeşte dreptul de organizare a admiterii, de desfăşurare a procesului de învăţământ, de organizare a examenelor de finalizare a studiilor şi de a emite diplome şi certificate recunoscute de Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului. 3. Asigurarea calităţii educaţiei exprimă capacitatea unei organizaţii furnizoare de a oferi programe de educaţie în conformitate cu standardele anunţate şi este realizată printr-un ansamblu de acţiuni de dezvoltare a capacităţii instituţionale, de elaborare, planificare şi implementare de programe de studiu, prin care se formează încrederea beneficiarilor că organizaţia furnizoare de educaţie îndeplineşte standardele de calitate. #M67 4. Autorizarea de funcţionare provizorie este procesul prin care unitatea de învăţământ/instituţia de învăţământ/organizaţia interesată - pe baza evaluării externe realizate, în condiţiile prezentei legi, de către agenţiile de asigurare a calităţii competente - dobândeşte calitatea de furnizor de educaţie, prin ordin al ministrului educaţiei naţionale, respectiv prin hotărâre a Guvernului. Autorizarea de funcţionare provizorie conferă dreptul de organizare a admiterii, precum şi de organizare şi desfăşurare a procesului de învăţământ. #B 5. Beneficiarii direcţi ai educaţiei şi formării profesionale sunt antepreşcolarii, preşcolarii, elevii şi studenţii, precum şi persoanele adulte cuprinse într-o formă de educaţie şi formare profesională. 6. Beneficiarii indirecţi ai educaţiei şi formării profesionale sunt familiile beneficiarilor direcţi, angajatorii, comunitatea locală şi, într-un sens larg, întreaga societate. #M91 6^1. Violenţa psihologică - bullying este acţiunea sau seria de acţiuni fizice, verbale, relaţionale şi/sau cibernetice, într-un context social dificil de evitat, săvârşite cu intenţie, care implică un dezechilibru de putere, au drept consecinţă atingerea demnităţii ori crearea unei atmosfere de intimidare, ostile, degradante, umilitoare sau ofensatoare, îndreptate împotriva unei persoane sau grup de persoane şi vizează aspecte de discriminare şi excludere socială, care pot fi legatede apartenenţa la o anumită rasă, naţionalitate, etnie, religie, categorie socială sau la o categorie defavorizată ori de convingerile, sexul sau orientarea sexuală, caracteristicile personale, acţiune sau serie de acţiuni, comportamente ce se desfăşoară în unităţile de învăţământ şi în toate spaţiile destinate educaţiei şi formării profesionale. #B 7. Cadrul naţional al calificărilor este un instrument pentru stabilirea calificărilor, în conformitate cu un set de criterii ce corespund unor niveluri specifice de învăţare. Cadrul naţional al calificărilor are ca scop integrarea şi coordonarea subsistemelor naţionale de calificări şi îmbunătăţirea transparenţei, accesului, progresului şi calităţii calificărilor în raport cu piaţa muncii şi societatea civilă. 8. Cadrul naţional al calificărilor din învăţământul superior, denumit în continuare CNCIS, reprezintă instrumentul pentru stabilirea structurii calificărilor din învăţământul superior. CNCIS are ca scop asigurarea coerenţei calificărilor şi a titlurilor obţinute în învăţământul superior. CNCIS asigură recunoaşterea naţională, precum şi compatibilitatea şi comparabilitatea internaţională a calificărilor dobândite prin învăţământul superior. CNCIS este parte a Cadrului naţional al calificărilor definit la pct. 7. 9. Calificarea este rezultatul formal al unui proces de evaluare şi validare, care este obţinut atunci când un organism competent stabileşte că o persoană a obţinut, ca urmare a învăţării, rezultate la anumite standarde prestabilite. 10. Calitatea educaţiei este ansamblul de caracteristici ale unui program de studii sau program de calificare profesională şi ale furnizorului acestuia, prin care sunt îndeplinite standardele de calitate, precum şi aşteptările beneficiarilor. 11. Centrul de zi este o instituţie de stat sau a unei organizaţii nonguvernamentale în care copiii cu deficienţe, transportabili, sunt găzduiţi şi îngrijiţi în timpul zilei. 12. Centrul de educaţie este o unitate de învăţământ organizată de către Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului sau de organizaţii neguvernamentale în parteneriat cu Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, având ca scop şi finalitate recuperarea, compensarea, reabilitarea şi integrarea şcolară şi socială a diferitelor categorii de copii/elevi/tineri cu deficienţe. 13. Cercetarea ştiinţifică universitară include cercetarea ştiinţifică propriu-zisă, creaţia artistică şi activităţile specifice performanţei sportive. 14. Competenţa reprezintă capacitatea dovedită de a selecta, combina şi utiliza adecvat cunoştinţe, abilităţi şi alte achiziţii constând în valori şi atitudini, pentru rezolvarea cu succes a unei anumite categorii de situaţii de muncă sau de învăţare, precum şi pentru dezvoltarea profesională ori personală în condiţii de eficacitate şi eficienţă.15. Competenţele profesionale sunt un ansamblu unitar şi dinamic de cunoştinţe şi abilităţi. Cunoştinţele se exprimă prin următorii descriptori: cunoaştere, înţelegere şi utilizare a limbajului specific, explicare şi interpretare. Abilităţile se exprimă prin următorii descriptori: aplicare, transfer şi rezolvare de probleme, reflecţie critică şi constructivă, creativitate şi inovare 16. Competenţele transversale reprezintă achiziţii valorice şi atitudinale care depăşesc un anumit domeniu/program de studiu şi se exprimă prin următorii descriptori: autonomie şi responsabilitate, interacţiune socială, dezvoltare personală şi profesională. 17. Controlul calităţii educaţiei în unităţile de învăţământ preuniversitar semnifică activităţi şi tehnici cu caracter operaţional, aplicate sistematic de o autoritate de inspecţie desemnată pentru a verifica respectarea standardelor prestabilite. 18. Creditele pentru formare profesională reprezintă totalitatea rezultatelor învăţării dobândite de o persoană pe parcursul unui program de formare profesională, folosite pentru a indica progresele înregistrate şi completarea unui program de formare care conduce către obţinerea unei calificări. Creditele sunt folosite pentru a permite transferul de la o calificare la alta, de la un nivel de calificare la altul şi de la un sistem de învăţare la altul. 19. Creditele de studii transferabile sunt valori numerice alocate unor unităţi de cursuri şi altor activităţi didactice. Prin creditele de studii transferabile se apreciază, în medie, cantitatea de muncă, sub toate aspectele ei, efectuată de student pentru însuşirea cunoştinţelor şi competenţelor specifice unei discipline. 20. Criteriul reprezintă un set de standarde care se referă la un aspect fundamental de organizare şi funcţionare a unui/unei furnizor de educaţie/unităţi/instituţii furnizoare de educaţie în procesul autorizării de funcţionare provizorie/acreditării/evaluării şi asigurării calităţii. 21. Cunoştinţele reprezintă rezultatul asimilării, prin învăţare, a unui ansamblu de fapte, principii, teorii şi practici legate de un anumit domeniu de muncă sau de studii. 22. ECTS/SECT - Sistemul european de credite transferabile. 23. ECVET/SECTEFP - Sistemul european de credite transferabile pentru educaţie şi formare profesională. 24. Educaţia este ansamblul proceselor de punere în aplicare a programelor şi activităţilor de învăţare şi formare de competenţe academice sau profesionale. Educaţia include atât activităţile de învăţare în context formal, cât şi în context nonformal sau informal. 25. Educaţia şi formarea profesională reprezintă ansamblul coerent şi continuu de activităţi şi experienţe de învăţare prin care trece subiectul învăţării pe întreaga durată a traseului său educaţional-formativ.26. EQF/CEC - Cadrul european al calificărilor pentru învăţare pe tot parcursul vieţii - este un instrument de referinţă pentru a compara nivelurile de calificare ale diferitelor sisteme de calificări şi care promovează atât învăţarea de-a lungul vieţii, cât şi egalitatea de şanse în societatea bazată pe cunoaştere, precum şi continuarea integrării cetăţenilor pe piaţa europeană a muncii, respectând în acelaşi timp marea diversitate a sistemelor naţionale de educaţie. 27. Evaluarea instituţională a calităţii constă în examinarea multicriterială a calităţii educaţiei, a măsurii în care un furnizor de educaţie/unitatea/instituţia furnizoare de educaţie şi programele acesteia îndeplinesc standardele şi standardele de referinţă. Atunci când evaluarea calităţii este efectuată de organizaţie, aceasta însăşi ia forma evaluării interne. Atunci când evaluarea calităţii este efectuată de o agenţie naţională sau internaţională specializată, aceasta ia forma evaluării externe. 28. Evaluarea rezultatelor învăţării reprezintă procesul prin care se stabileşte faptul că o persoană a dobândit anumite cunoştinţe, deprinderi şi competenţe. 29. Indicatorul de performanţă reprezintă un instrument de măsurare a gradului de realizare a unei activităţi desfăşurate de furnizorul de educaţie/unitatea/instituţia furnizoare de educaţie prin raportare la standarde, respectiv la standardele de referinţă. Nivelul minim al indicatorilor de performanţă corespunde cerinţelor unui standard. Nivelul maxim al indicatorilor de performanţă corespunde cerinţelor unui standard de referinţă, este opţional şi diferenţiază calitatea în mod ierarhic, progresiv. #M80 29^1. Investiţiile specifice în agricultură şi cheltuielile materiale necesare funcţionării liceelor tehnologice cu profil preponderent agricol sunt reprezentate de: a) construcţiile agricole şi zootehnice, inclusiv modernizarea acestora; b) achiziţionarea de combine, tractoare şi echipamentele de lucru specifice acestora, mijloace de transport, echipamente pentru irigaţii, motoare şi alte tipuri de echipamente pentru dotarea laboratoarelor didactice şi a atelierelor mecanice, animale vii şi echipamente specifice activităţii în zootehnie şi medicină veterinară, echipamente de procesare; c) înfiinţarea de plantaţii pomicole, viticole, sere, solare şi răsadniţe; d) alte tipuri de construcţii precum cantine, internate, săli de sport, inclusiv modernizarea acestora; e) întreţinerea şi repararea bunurilor cuprinse la lit. a) - d). #B 30. Îmbunătăţirea calităţii educaţiei semnifică evaluarea, analiza şi acţiunea corectivă continuă din partea furnizorului de educaţie/unităţii/instituţiei furnizoare de educaţie, bazată pe selectarea şi adoptarea celor mai potrivite proceduri, precum şi pe alegerea şi aplicarea standardelor de referinţă.31. Învăţământul este un serviciu public organizat în condiţiile unui regim juridic de drept public în scopul educării şi formării profesionale a tinerei generaţii. 32. Învăţământul cu frecvenţă, cu frecvenţă redusă şi la distanţă sunt forme de organizare a proceselor didactice care implică: a) frecvenţă obligatorie pentru învăţământul cu frecvenţă; b) înlocuirea orelor de predare cu activităţi de studiu individual şi întâlniri periodice, de regulă săptămânal, cu elevii/studenţii/cursanţii pentru desfăşurarea activităţilor aplicative obligatorii prevăzute în planurile-cadru de învăţământ/planurile de învăţământ, pentru învăţământul cu frecvenţă redusă; c) înlocuirea orelor de predare cu activităţi de studiu individual şi întâlniri periodice, desfăşurarea seminarelor prin sistem tutorial şi, obligatoriu, a tuturor activităţilor didactice care dezvoltă competenţe şi abilităţi practice în sistem faţă în faţă pentru învăţământul la distanţă. 33. Mandatul este perioada în care o persoană, desemnată prin vot sau prin concurs într-o funcţie de conducere, la nivelul unei unităţi/instituţii de învăţământ din cadrul sistemului naţional de învăţământ, pune în aplicare programul managerial pe baza căruia a fost învestită. Mandatul are o durată de 4 ani. #M23 33^1. Mobilitatea academică a studenţilor reprezintă dreptul studenţilor şi studenţilor-doctoranzi de a li se recunoaşte creditele transferabile dobândite, în condiţiile legii, la alte instituţii de învăţământ superior din ţară sau din străinătate. Mobilitatea academică a studenţilor poate fi internă sau internaţională şi, după caz, definitivă sau temporară. Mobilitatea definitivă se face după o procedură aprobată prin ordin al ministrului. #B 34. Organizaţia interesată în furnizarea de servicii de educaţie este o persoană juridică ce cuprinde în statutul său activităţi de învăţământ şi se supune procesului de autorizare pentru a deveni furnizor de educaţie. 35. Programele educaţionale de tip "A doua şansă" sunt programe educaţionale care au ca scop sprijinirea copiilor/tinerilor/adulţilor care au părăsit prematur sistemul de educaţie, fără a finaliza învăţământul primar şi/sau gimnazial, depăşind cu cel puţin 4 ani vârsta de şcolarizare corespunzătoare acestor niveluri, astfel încât aceştia să îşi poată completa şi finaliza învăţământul obligatoriu, precum şi să poată obţine o calificare profesională. 36. Programele de calificare profesională reprezintă oferta educaţională care conduce la dobândirea unei calificări profesionale înscrise în Registrul naţional al calificărilor. 37. Programele de studii concretizează oferta educaţională a unei organizaţii furnizoare de educaţie.38. Programul de studii acreditat este programul de studii care îndeplineşte cerinţele minime ale standardelor şi indicatorilor de performanţă ai acreditării. 39. Programul de studii autorizat este programul de studii evaluat, avizat favorabil şi care îndeplineşte condiţiile autorizării provizorii. 40. Punctele de credit pentru formare profesională reprezintă exprimarea numerică a importanţei unei unităţi de rezultate ale învăţării raportate la o calificare. 41. Registrul matricol unic al universităţilor din România (RMUR) este o bază de date naţională electronică în care sunt înregistraţi toţi studenţii din instituţiile de învăţământ superior de stat, particulare sau confesionale, acreditate ori autorizate să funcţioneze provizoriu. Constituirea RMUR se realizează pe baza registrelor matricole ale instituţiilor de învăţământ superior. 42. Registrul naţional al calificărilor este o bază de date naţională ce cuprinde descrierea tuturor calificărilor din România. 43. Rezultatele învăţării reprezintă ceea ce o persoană înţelege, cunoaşte şi este capabilă să facă la finalizarea unui proces de învăţare. Rezultatele învăţării se exprimă prin cunoştinţe, abilităţi şi competenţe dobândite pe parcursul diferitelor experienţe de învăţare formală, nonformală şi informală. 44. Sistemul naţional de învăţământ este constituit din ansamblul unităţilor şi instituţiilor de învăţământ de stat particulare şi confesionale acreditate, de diferite tipuri, niveluri şi forme de organizare a activităţii de educare şi formare profesională. 45. Sistemul tutorial semnifică organizarea activităţilor didactice în învăţământul la distanţă de către un cadru didactic tutore şi asigură: a) desfăşurarea activităţilor de învăţare şi evaluare atât la distanţă, cât şi în sistem faţă în faţă; b) organizarea pe discipline şi grupe care cuprind maximum 25 de elevi/studenţi/cursanţi. 46. Societatea cunoaşterii este o societate în care cunoaşterea constituie principala resursă, fiind creată, împărtăşită şi utilizată pentru a genera prosperitate şi bunăstare membrilor săi. 47. Standardul reprezintă descrierea cerinţelor formulate în termen de reguli sau rezultate, care definesc nivelul minim obligatoriu de realizare a unei activităţi în educaţie. Orice standard este formulat în termeni generali sub forma unui enunţ şi se concretizează într-un set de indicatori de performanţă. Standardele sunt diferenţiate pe criterii şi domenii. 48. Standardul de referinţă reprezintă descrierea cerinţelor care definesc un nivel optimal de realizare a unei activităţi de către furnizorul de educaţie/unitatea/instituţia furnizoare de educaţie, pe baza bunelor practici existente la nivel naţional, european sau mondial. Standardele de referinţă suntspecifice fiecărui program de studii sau fiecărei instituţii, sunt opţionale şi se situează peste nivelul minim. 49. Statele terţe reprezintă orice stat, cu excepţia statelor membre ale Uniunii Europene, ale Spaţiului Economic European şi a Confederaţiei Elveţiene. 50. Unitatea reprezintă o unitate de învăţământ din învăţământul preuniversitar. 51. Unitatea de rezultate ale învăţării reprezintă partea unei calificări care cuprinde un set coerent de cunoştinţe, deprinderi şi competenţe generale, care pot fi evaluate şi validate. #M67 51^1. Unitatea tutelară este o unitate de învăţământ acreditată având cel puţin nivelul de învăţământ pentru care este desemnată prin ordin al ministrului educaţiei naţionale să realizeze procedura de autorizare prevăzută de art. 30 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 75/2005 privind asigurarea calităţii educaţiei, aprobată cu modificări prin Legea nr. 87/2006, cu modificările şi completările ulterioare, în vederea înfiinţării unei unităţi de învăţământ de stat. 52. *** Abrogat #B 53. Validarea rezultatelor învăţării reprezintă procesul prin care se confirmă că rezultatele învăţării dobândite de o persoană, evaluate şi certificate, corespund cerinţelor specifice pentru o unitate sau o calificare. 54. Transferul rezultatelor învăţării şi al creditelor asociate reprezintă procesul prin care rezultatele învăţării şi creditele asociate acestora sunt transferate şi integrate în programul de formare profesională pe care îl urmează persoana care învaţă. 55. Recunoaşterea rezultatelor învăţării şi a creditelor asociate reprezintă procesul prin care se acordă un statut oficial rezultatelor învăţării şi creditelor dobândite, evaluate şi validate, în vederea acordării certificatului de calificare profesională. 56. Certificarea rezultatelor învăţării reprezintă procesul prin care se confirmă în mod formal rezultatele învăţării dobândite de persoana care învaţă, în urma unui proces de evaluare. 57. Învăţământul public este echivalentul învăţământului de stat, aşa cum este definit în Constituţia României, republicată. 58. Învăţământul privat este echivalentul învăţământului particular, aşa cum este definit în Constituţia României, republicată. #M9 59. Degrevarea reprezintă scutirea parţială de efectuarea atribuţiilor prevăzute la art. 262 pentru personalul didactic de conducere, de îndrumare şi de control, ca urmare a îndeplinirii unor responsabilităţi specifice funcţiilor de conducere, de îndrumare şi de control, precum şi pentru persoanele desemnate de federaţiilesindicale reprezentative din învăţământ ca urmare a participării la procesul de monitorizare şi evaluare a calităţii sistemului de învăţământ. #M21 60. Viabilitatea unui/unei post didactic/catedre presupune existenţa acestuia/acesteia pe durata unui nivel de învăţământ şi se stabileşte de consiliul de administraţie al unităţii de învăţământ în funcţie de planurile-cadru în vigoare, de proiectele planurilor de şcolarizare şi de evoluţia demografică la nivel local. #M140 61. Cursuri online sincrone: cursuri la care studenţii şi cadrele didactice participă în acelaşi timp, dar în locaţii separate, în general altele decât campusul universitar. #B